# Euroopa Liidu L 309/2013

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2013.309.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 309 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 56. köide19. november 2013 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2013.309.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 309

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

56. köide19. november 2013

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1159/2013, 12. juuli 2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 911/2010 Maa seire Euroopa programmi (GMES) kohta, kehtestades GMESi kasutajate registreerimise ja litsentsimise tingimused ning määratledes GMESi eriotstarbelistele andmetele ja GMES-teenuste kaudu saadud teabele juurdepääsu piiramise kriteeriumid (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1160/2013, 7. november 2013, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Rigotte de Condrieu (KPN)] | 7 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1161/2013, 7. november 2013, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Pecorino di Picinisco (KPN)] | 9 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1162/2013, 7. november 2013, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Puzzone di Moena/Spretz Tzaorì (KPN)] | 11 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1163/2013, 7. november 2013, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Mohant (KPN)] | 13 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1164/2013, 7. november 2013, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Waterford Blaa/Blaa (KGT)] | 15 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1165/2013, 18. november 2013, millega kiidetakse heaks toimeaine apelsiniõli kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (
  1
  ) | 17 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1166/2013, 18. november 2013, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeaine dikloroprop-P heakskiitmise tingimustega (
  1
  ) | 22 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1167/2013, 18. november 2013, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 25 |
| | | OTSUSED |
| | | 2013/664/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 25. juuli 2012, mis käsitleb meedet SA.23324 (C 25/07) (ex NN 26/07) – Soome Finavia, Airpro ja Ryanairi tegevus Tampere-Pirkkala lennujaamas
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 5036 all)

   (
  1
  ) | 27 |
| | | 2013/665/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 17. juuli 2013, riigiabi SA.33726 (11/C) [ex SA.33726 (11/NN)] kohta, mida andis Itaalia (piimamaksu maksetähtaja edasilükkamine Itaalias)
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 4046 all) | 40 |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | | 2013/666/EL |
| | * | AKV-ELi suursaadikute komitee otsus nr 4/2013, 7. november 2013, põllumajanduse ja maapiirkondadega seotud koostöö tehnilise keskuse juhatuse liikmete ametisse nimetamise kohta | 49 |
| | | 2013/667/EL |
| | * | AKV-ELi suursaadikute komitee otsus nr 5/2013, 7. november 2013, põllumajanduse ja maapiirkondadega seotud koostöö tehnilise keskuse põhikirja kohta | 50 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1159/2013, 12. juuli 2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 911/2010 Maa seire Euroopa programmi (GMES) kohta, kehtestades GMESi kasutajate registreerimise ja litsentsimise tingimused ning määratledes GMESi eriotstarbelistele andmetele ja GMES-teenuste kaudu saadud teabele juurdepääsu piiramise kriteeriumid (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1160/2013, 7. november 2013, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Rigotte de Condrieu (KPN)]

7

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1161/2013, 7. november 2013, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Pecorino di Picinisco (KPN)]

9

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1162/2013, 7. november 2013, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Puzzone di Moena/Spretz Tzaorì (KPN)]

11

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1163/2013, 7. november 2013, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Mohant (KPN)]

13

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1164/2013, 7. november 2013, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Waterford Blaa/Blaa (KGT)]

15

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1165/2013, 18. november 2013, millega kiidetakse heaks toimeaine apelsiniõli kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (
  1
  )

1

17

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1166/2013, 18. november 2013, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeaine dikloroprop-P heakskiitmise tingimustega (
  1
  )

1

22

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1167/2013, 18. november 2013, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

25

OTSUSED

2013/664/EL

*

Komisjoni otsus, 25. juuli 2012, mis käsitleb meedet SA.23324 (C 25/07) (ex NN 26/07) – Soome Finavia, Airpro ja Ryanairi tegevus Tampere-Pirkkala lennujaamas
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 5036 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 5036 all)

1

27

2013/665/EL

*

Komisjoni otsus, 17. juuli 2013, riigiabi SA.33726 (11/C) [ex SA.33726 (11/NN)] kohta, mida andis Itaalia (piimamaksu maksetähtaja edasilükkamine Itaalias)
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 4046 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 4046 all)

40

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

2013/666/EL

*

AKV-ELi suursaadikute komitee otsus nr 4/2013, 7. november 2013, põllumajanduse ja maapiirkondadega seotud koostöö tehnilise keskuse juhatuse liikmete ametisse nimetamise kohta

49

2013/667/EL

*

AKV-ELi suursaadikute komitee otsus nr 5/2013, 7. november 2013, põllumajanduse ja maapiirkondadega seotud koostöö tehnilise keskuse põhikirja kohta

50

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu 18. juuni 2012. aasta määruse (EL) nr 566/2012 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 975/98 ringlusse lastavate euromüntide nimiväärtuste ja tehniliste näitajate kohta) parandus (ELT L 169, 29.6.2012) | 55 |

Parandused

*

Nõukogu 18. juuni 2012. aasta määruse (EL) nr 566/2012 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 975/98 ringlusse lastavate euromüntide nimiväärtuste ja tehniliste näitajate kohta) parandus (ELT L 169, 29.6.2012)

(ELT L 169, 29.6.2012)

55

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 19.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 309/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 309/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 1159/2013,

12. juuli 2013,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 911/2010 Maa seire Euroopa programmi (GMES) kohta, kehtestades GMESi kasutajate registreerimise ja litsentsimise tingimused ning määratledes GMESi eriotstarbelistele andmetele ja GMES-teenuste kaudu saadud teabele juurdepääsu piiramise kriteeriumid

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2010. aasta määrust (EL) nr 911/2010 Maa seire Euroopa programmi (GMES) ja selle esialgsete toimingute kohta (2011–2013), (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | GMESi andme- ja teabepoliitika peaks olema järjepidev liidu muude asjakohaste tegevuspõhimõtete, õigusaktide ja meetmetega. Eelkõige peaks see vastama Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2007. aasta direktiivi 2007/2/EÜ (millega rajatakse Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE)) (2) nõuetele. Kõnealuses poliitikas tuleks austada Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud õigusi ja põhimõtteid, eriti õigust eraelule, isikuandmete kaitset, õigust intellektuaalomandile, kunsti ja teaduse vabadust ning ettevõtlusvabadust. |
| --- | --- |

(1)

GMESi andme- ja teabepoliitika peaks olema järjepidev liidu muude asjakohaste tegevuspõhimõtete, õigusaktide ja meetmetega. Eelkõige peaks see vastama Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2007. aasta direktiivi 2007/2/EÜ (millega rajatakse Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE)) (2) nõuetele. Kõnealuses poliitikas tuleks austada Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud õigusi ja põhimõtteid, eriti õigust eraelule, isikuandmete kaitset, õigust intellektuaalomandile, kunsti ja teaduse vabadust ning ettevõtlusvabadust.

| (2) | GMESi andme- ja teabepoliitika peaks andma suure panuse liidu edendatavasse avatud andmepoliitikasse, millele pandi algus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta direktiiviga 2003/98/EÜ (avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise kohta) (3) ning mida tugevdati komisjoni 12. detsembri 2011. aasta otsusega 2011/833/EL (komisjoni dokumentide taaskasutamise kohta), (4) mis võeti vastu komisjoni 26. augusti 2010. aasta teatise „Euroopa digitaalne tegevuskava” (5) raames. |
| --- | --- |

(2)

GMESi andme- ja teabepoliitika peaks andma suure panuse liidu edendatavasse avatud andmepoliitikasse, millele pandi algus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta direktiiviga 2003/98/EÜ (avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise kohta) (3) ning mida tugevdati komisjoni 12. detsembri 2011. aasta otsusega 2011/833/EL (komisjoni dokumentide taaskasutamise kohta), (4) mis võeti vastu komisjoni 26. augusti 2010. aasta teatise „Euroopa digitaalne tegevuskava” (5) raames.

| (3) | Kehtestada tuleks GMESi kasutajate registreerimise ja litsentsimise tingimused ning määratleda kriteeriumid GMESi eriotstarbelistele andmetele ja GMES-teenuste kaudu saadud teabele juurdepääsu piiramiseks. Ülejäänud andmete ja teabe puhul, mida kasutatakse GMES-teenuste sisendina, peaksid juurdepääsutingimused määratlema nende andmete ja teabe esitajad. |
| --- | --- |

(3)

Kehtestada tuleks GMESi kasutajate registreerimise ja litsentsimise tingimused ning määratleda kriteeriumid GMESi eriotstarbelistele andmetele ja GMES-teenuste kaudu saadud teabele juurdepääsu piiramiseks. Ülejäänud andmete ja teabe puhul, mida kasutatakse GMES-teenuste sisendina, peaksid juurdepääsutingimused määratlema nende andmete ja teabe esitajad.

| (4) | Oma 28. oktoobri 2009. aasta teatises „Ülemaailmne keskkonna- ja turvaseire (GMES): kosmosevaldkonnaga seotud ülesanded ja edasised sammud” (6) viitas komisjon oma kavatsusele rakendada Sentinelide puhul tasuta ja avatud juurdepääsupoliitikat. |
| --- | --- |

(4)

Oma 28. oktoobri 2009. aasta teatises „Ülemaailmne keskkonna- ja turvaseire (GMES): kosmosevaldkonnaga seotud ülesanded ja edasised sammud” (6) viitas komisjon oma kavatsusele rakendada Sentinelide puhul tasuta ja avatud juurdepääsupoliitikat.

| (5) | Kooskõlas Euroopa Kosmoseagentuuri Maa seire programmi juhatuse vastuvõetud Sentinelide andmepoliitika ühiste põhimõtetega (7) peaks juurdepääs Sentinelide kaudu saadud andmetele olema tasuta, täielik ja avatud. |
| --- | --- |

(5)

Kooskõlas Euroopa Kosmoseagentuuri Maa seire programmi juhatuse vastuvõetud Sentinelide andmepoliitika ühiste põhimõtetega (7) peaks juurdepääs Sentinelide kaudu saadud andmetele olema tasuta, täielik ja avatud.

| (6) | Kolmandatel riikidel või rahvusvahelistel organisatsioonidel, kes panustavad määruse (EL) nr 911/2010 artikli 7 alusel GMESi tegevusse, peaks olema juurdepääs GMESi eriotstarbelistele andmetele ja GMESi teenuste kaudu saadud teabele samadel tingimustel, mida kohaldatakse liikmesriikide suhtes. |
| --- | --- |

(6)

Kolmandatel riikidel või rahvusvahelistel organisatsioonidel, kes panustavad määruse (EL) nr 911/2010 artikli 7 alusel GMESi tegevusse, peaks olema juurdepääs GMESi eriotstarbelistele andmetele ja GMESi teenuste kaudu saadud teabele samadel tingimustel, mida kohaldatakse liikmesriikide suhtes.

| (7) | Nagu on viidatud määruse (EL) nr 911/2010 põhjenduses 28, tuleks GMESi käsitada Euroopa panusena Maa jälgimise süsteemide süsteemi (GEOSS) rajamisse. Seepärast peaks GMESi avatud levitamine täielikult ühilduma GEOSSi andmete jagamise põhimõtetega. |
| --- | --- |

(7)

Nagu on viidatud määruse (EL) nr 911/2010 põhjenduses 28, tuleks GMESi käsitada Euroopa panusena Maa jälgimise süsteemide süsteemi (GEOSS) rajamisse. Seepärast peaks GMESi avatud levitamine täielikult ühilduma GEOSSi andmete jagamise põhimõtetega.

| (8) | Määruse (EL) nr 911/2010 artiklis 9 täpsustatud GMESi andme- ja teabepoliitika eesmärkide saavutamiseks tuleks anda kasutajatele vajalik luba GMESi eriotstarbeliste andmete ja GMES-teenuste kaudu saadud teabe võimalikult ulatuslikuks kasutamiseks. Ühtlasi tuleks kasutajatel lubada GMESi eriotstarbelisi andmeid ja GMES-teenuste kaudu saadud teavet muudetud või muutmata kujul edasi levitada. |
| --- | --- |

(8)

Määruse (EL) nr 911/2010 artiklis 9 täpsustatud GMESi andme- ja teabepoliitika eesmärkide saavutamiseks tuleks anda kasutajatele vajalik luba GMESi eriotstarbeliste andmete ja GMES-teenuste kaudu saadud teabe võimalikult ulatuslikuks kasutamiseks. Ühtlasi tuleks kasutajatel lubada GMESi eriotstarbelisi andmeid ja GMES-teenuste kaudu saadud teavet muudetud või muutmata kujul edasi levitada.

| (9) | GMESi eriotstarbelised andmed ja GMES-teenuste kaudu saadud teave peaksid olema tasuta, et kasutajad saaksid kasu sotsiaalsetest eelistest, mis tulenevad GMESi eriotstarbeliste andmete ja GMES-teenuste kaudu saadud teabe ulatuslikumast kasutamisest. |
| --- | --- |

(9)

GMESi eriotstarbelised andmed ja GMES-teenuste kaudu saadud teave peaksid olema tasuta, et kasutajad saaksid kasu sotsiaalsetest eelistest, mis tulenevad GMESi eriotstarbeliste andmete ja GMES-teenuste kaudu saadud teabe ulatuslikumast kasutamisest.

| (10) | GMESi avatud levitamise põhimõtte võib läbi vaadata ja seda vajadusel kohandada, võttes arvesse kasutajate ja Maa jälgimisega seotud tööstusharu vajadusi ning tehnoloogia arengut. |
| --- | --- |

(10)

GMESi avatud levitamise põhimõtte võib läbi vaadata ja seda vajadusel kohandada, võttes arvesse kasutajate ja Maa jälgimisega seotud tööstusharu vajadusi ning tehnoloogia arengut.

| (11) | GMESi andmete ja teabe laialdase levitamise huvides ei ole asjakohane ette näha sõnaselgeid ega kaudseid tagatisi, sealhulgas seoses kvaliteedi ja mis tahes otstarbeks sobilikkusega. |
| --- | --- |

(11)

GMESi andmete ja teabe laialdase levitamise huvides ei ole asjakohane ette näha sõnaselgeid ega kaudseid tagatisi, sealhulgas seoses kvaliteedi ja mis tahes otstarbeks sobilikkusega.

| (12) | Komisjon peaks kohaldama GMESi avatud levitamise suhtes piiranguid juhul, kui tasuta, täielik ja avatud juurdepääs teatavatele GMESi eriotstarbelistele andmetele ja GMES-teenuste kaudu saadud teabele mõjutaks Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud õigusi ja põhimõtteid. nagu õigus eraelu puutumatusele, isikuandmete kaitse või GMES-teenuste väljatöötamisel sisendina kasutatavate andmete intellektuaalomandi õigused. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon peaks kohaldama GMESi avatud levitamise suhtes piiranguid juhul, kui tasuta, täielik ja avatud juurdepääs teatavatele GMESi eriotstarbelistele andmetele ja GMES-teenuste kaudu saadud teabele mõjutaks Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud õigusi ja põhimõtteid. nagu õigus eraelu puutumatusele, isikuandmete kaitse või GMES-teenuste väljatöötamisel sisendina kasutatavate andmete intellektuaalomandi õigused.

| (13) | Vajaduse korral tuleks piirangutega kaitsta nii liidu kui ka liikmesriikide riiklikke julgeolekuhuve. Seoses riiklike julgeolekuhuvidega tuleks selliste piirangute puhul järgida nende liikmesriikide kohustusi, kes osalevad rahvusvaheliste lepingute alusel ühises kaitsekorralduses. Tundlikkust käsitlevate kriteeriumite hindamisel GMESi eriotstarbeliste andmete ja GMES-teenuste kaudu saadud teabe levitamise piiramiseks tuleks tagada julgeolekuküsimuste eelnev kontrollimine, et GMESi eriotstarbelisi andmeid ja GMES-teenuste kaudu saadud teavet oleks võimalik häireteta esitada. |
| --- | --- |

(13)

Vajaduse korral tuleks piirangutega kaitsta nii liidu kui ka liikmesriikide riiklikke julgeolekuhuve. Seoses riiklike julgeolekuhuvidega tuleks selliste piirangute puhul järgida nende liikmesriikide kohustusi, kes osalevad rahvusvaheliste lepingute alusel ühises kaitsekorralduses. Tundlikkust käsitlevate kriteeriumite hindamisel GMESi eriotstarbeliste andmete ja GMES-teenuste kaudu saadud teabe levitamise piiramiseks tuleks tagada julgeolekuküsimuste eelnev kontrollimine, et GMESi eriotstarbelisi andmeid ja GMES-teenuste kaudu saadud teavet oleks võimalik häireteta esitada.

| (14) | Tundlikkust käsitlevad kriteeriumid peaksid hõlmama erinevaid parameetreid, mis võivad tõenäoliselt kujutada ohtu liidu või selle liikmesriikide julgeolekule. Olulise tundlikkust käsitleva kriteeriumina tuleks arvesse võtta ohte nõukogu 8. detsembri 2008. aasta direktiivi 2008/114/EÜ (Euroopa elutähtsate infrastruktuuride identifitseerimise ja määramise ning nende kaitse parandamise vajaduse hindamise kohta) (8) artikli 2 punktis a määratletud elutähtsatele infrastruktuuridele. |
| --- | --- |

(14)

Tundlikkust käsitlevad kriteeriumid peaksid hõlmama erinevaid parameetreid, mis võivad tõenäoliselt kujutada ohtu liidu või selle liikmesriikide julgeolekule. Olulise tundlikkust käsitleva kriteeriumina tuleks arvesse võtta ohte nõukogu 8. detsembri 2008. aasta direktiivi 2008/114/EÜ (Euroopa elutähtsate infrastruktuuride identifitseerimise ja määramise ning nende kaitse parandamise vajaduse hindamise kohta) (8) artikli 2 punktis a määratletud elutähtsatele infrastruktuuridele.

| (15) | Vajaduse korral peaks liikmesriikidel olema võimalik taotleda piirangute kohaldamist konkreetsete GMESi eriotstarbeliste andmete ja konkreetse GMES-teenuste kaudu saadud teabe esitamise suhtes. Komisjon peaks selliste taotluste kontrollimisel või omal algatusel tõhusalt ja mõjusalt tegutsema, et kaitsta liidu või liikmesriikide julgeolekuhuve ning püüdma seejuures kasutajatele suunatud andme- ja teabevooge võimalikult vähe katkestada. |
| --- | --- |

(15)

Vajaduse korral peaks liikmesriikidel olema võimalik taotleda piirangute kohaldamist konkreetsete GMESi eriotstarbeliste andmete ja konkreetse GMES-teenuste kaudu saadud teabe esitamise suhtes. Komisjon peaks selliste taotluste kontrollimisel või omal algatusel tõhusalt ja mõjusalt tegutsema, et kaitsta liidu või liikmesriikide julgeolekuhuve ning püüdma seejuures kasutajatele suunatud andme- ja teabevooge võimalikult vähe katkestada.

| (16) | GMESi levitamisplatvormides võib esineda tehnilisi piiranguid, mille tagajärjel võib olla võimatu täita kõiki andme- või teabepäringuid. Sellistel erakorralistel asjaoludel tuleks teenuste jätkumise tagamiseks reserveerida GMESi eriotstarbeliste andmete ja GMES-teenuste kaudu saadud teabe tehniline juurdepääsetavus selliste riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide kasutajatele, kes panustavad GMESi tegevuse toimimisse. Kui see on asjakohane, tuleks teenuste reserveerimise eelise jaoks ette näha teataval kujul registreerimine. Selline reserveerimine ei tohiks takistada kasutajatel, kes on saanud reserveerimise eelist kasutades andmeid või teavet, teostada käesoleva määruse alusel antud õigusi, sealhulgas õigust selliseid andmeid või sellist teavet edasi levitada. |
| --- | --- |

(16)

GMESi levitamisplatvormides võib esineda tehnilisi piiranguid, mille tagajärjel võib olla võimatu täita kõiki andme- või teabepäringuid. Sellistel erakorralistel asjaoludel tuleks teenuste jätkumise tagamiseks reserveerida GMESi eriotstarbeliste andmete ja GMES-teenuste kaudu saadud teabe tehniline juurdepääsetavus selliste riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide kasutajatele, kes panustavad GMESi tegevuse toimimisse. Kui see on asjakohane, tuleks teenuste reserveerimise eelise jaoks ette näha teataval kujul registreerimine. Selline reserveerimine ei tohiks takistada kasutajatel, kes on saanud reserveerimise eelist kasutades andmeid või teavet, teostada käesoleva määruse alusel antud õigusi, sealhulgas õigust selliseid andmeid või sellist teavet edasi levitada.

| (17) | GMESi eriotstarbelistele andmetele ja GMES-teenuste kaudu saadud teabele juurdepääsu puhul tuleks ette näha neli kasutajate registreerimise tasandit. Esiteks tuleks GMESi eriotstarbeliste andmete ja GMES-teenuste kaudu saadud teabe laiaulatusliku kasutamise huvides pakkuda ilma registreerimata otsingu- ja vaatamisteenuseid direktiivi 2007/2/EÜ artikli 11 lõike 1 punktide a ja b tähenduses. Teiseks peaks olema võimalik nõuda lihtregistreerimist allalaadimisteenuste puhul direktiivi 2007/2/EÜ artikli 11 lõike 1 punkti c tähenduses. Registreerimismenetlus ei tohiks takistada kasutajate juurdepääsu andmetele ja teabele, ent selle abil peaks olema võimalik koguda kasutajate kohta statistikat. Kolmandaks peaks keskmisel tasemel registreerimise puhul olema võimalik reserveerida juurdepääs teatavatele kasutajarühmadele. Neljandaks tuleks kasutada ranget registreerimismenetlust seoses vajadusega piirata juurdepääsu julgeolekukaalutlustel, mis nõuavad kasutaja selget tuvastamist, |
| --- | --- |

(17)

GMESi eriotstarbelistele andmetele ja GMES-teenuste kaudu saadud teabele juurdepääsu puhul tuleks ette näha neli kasutajate registreerimise tasandit. Esiteks tuleks GMESi eriotstarbeliste andmete ja GMES-teenuste kaudu saadud teabe laiaulatusliku kasutamise huvides pakkuda ilma registreerimata otsingu- ja vaatamisteenuseid direktiivi 2007/2/EÜ artikli 11 lõike 1 punktide a ja b tähenduses. Teiseks peaks olema võimalik nõuda lihtregistreerimist allalaadimisteenuste puhul direktiivi 2007/2/EÜ artikli 11 lõike 1 punkti c tähenduses. Registreerimismenetlus ei tohiks takistada kasutajate juurdepääsu andmetele ja teabele, ent selle abil peaks olema võimalik koguda kasutajate kohta statistikat. Kolmandaks peaks keskmisel tasemel registreerimise puhul olema võimalik reserveerida juurdepääs teatavatele kasutajarühmadele. Neljandaks tuleks kasutada ranget registreerimismenetlust seoses vajadusega piirata juurdepääsu julgeolekukaalutlustel, mis nõuavad kasutaja selget tuvastamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

1.   PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega kehtestatakse järgmine:

| a) | GMES-teenuste kaudu saadud teabele ja GMESi eriotstarbelise infrastruktuuri kaudu kogutud andmetele täieliku ja avatud juurdepääsu tingimused; |
| --- | --- |

a)

GMES-teenuste kaudu saadud teabele ja GMESi eriotstarbelise infrastruktuuri kaudu kogutud andmetele täieliku ja avatud juurdepääsu tingimused;

| b) | sellisele teabele ja sellistele andmetele juurdepääsu piiramise kriteeriumid; |
| --- | --- |

b)

sellisele teabele ja sellistele andmetele juurdepääsu piiramise kriteeriumid;

| c) | GMESi kasutajate registreerimise tingimused. |
| --- | --- |

c)

GMESi kasutajate registreerimise tingimused.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „GMES-teenused”– teenuste valdkond, millele on viidatud määruse (EL) nr 911/2010 artikli 2 lõike 2 punktis a;

b)   „GMES-teenuste kaudu saadud teave”– GMES-teenuseid kasutades saadud teave ja selle metaandmed;

c)   „GMESi eriotstarbelised andmed”– GMESi eriotstarbelise infrastruktuuri kaudu kogutud andmed ja nende metaandmed;

d)   „metaandmed”– struktureeritud teave andmete või teabe kohta, mis võimaldab neid leida, vaadelda ja kasutada;

e)   „GMESi levitamisplatvorm”– tehnilised süsteemid, mida kasutatakse GMESi eriotstarbeliste andmete ja GMES-teenuste kaudu saadud teabe kasutajatele levitamiseks;

f)   „otsinguteenused”– direktiivi 2007/2/EÜ artikli 11 lõike 1 punktis a määratletud otsinguteenused;

g)   „vaatamisteenused”– direktiivi 2007/2/EÜ artikli 11 lõike 1 punktis b määratletud vaatamisteenused;

h)   „allalaadimisteenused”– direktiivi 2007/2/EÜ artikli 11 lõike 1 punktis c määratletud allalaadimisteenused.

2.   PEATÜKK

GMESI ERIOTSTARBELISTE ANDMETE JA GMES-TEENUSTE KAUDU SAADUD TEABE AVATUD LEVITAMINE – LITSENTSIMISTINGIMUSED

Artikkel 3

Avatud levitamise põhimõtted

Kasutajatel on tasuta, täielik ja avatud juurdepääs GMESi eriotstarbelistele andmetele ja GMES-teenuste teabele artiklites 4–10 sätestatud tingimustel, võttes arvesse artiklites 11–16 sätestatud piiranguid.

Artikkel 4

Finantstingimused

GMESi levitamisplatvormide kaudu kättesaadavaks tehtud GMESi eriotstarbelistele andmetele ja GMES-teenuste kaudu saadud teabele võimaldatakse tasuta juurdepääs artikli 5 lõikes 1 viidatud eelnevalt kindlaks määratud tehnilistel tingimustel.

Artikkel 5

Tunnuseid, vormi ja levitamisvahendeid käsitlevad tingimused

1.   GMESi eriotstarbeliste andmete ja GMES-teenuste kaudu saadud teabe iga liigi kohta määratlevad selliste andmete ja sellise teabe esitajad komisjoni järelevalve all vähemalt ühe tunnuste, vormi ja levitamisvahendite kogumi ning esitavad selle määratluse GMESi levitamisplatvormidel.

2.   GMESi eriotstarbelised andmed ja GMES-teenuste kaudu saadud teave vastavad direktiivi 2007/2/EÜ nõuetele sel määral, mil andmed ja teave jäävad kõnealuste sätete reguleerimisalasse.

Artikkel 6

GMESi levitamisplatvorme käsitlevad tingimused

GMESi eriotstarbelisi andmeid ja GMES-teenuste kaudu saadud teavet levitatakse kasutajatele GMESi levitamisplatvormide kaudu, mille loob komisjon või mis luuakse komisjoni järelevalve all.

Artikkel 7

Kasutamist käsitlevad tingimused

1.   Kuivõrd see on seaduslik, võimaldatakse juurdepääsu GMESi eriotstarbelistele andmetele ja GMES-teenuste kaudu saadud teabele järgmisteks kasutusotstarveteks:

| a) | taasesitamine; |
| --- | --- |

a)

taasesitamine;

| b) | levitamine; |
| --- | --- |

b)

levitamine;

| c) | üldsusele edastamine; |
| --- | --- |

c)

üldsusele edastamine;

| d) | kohandamine, muutmine ja kombineerimine muude andmete ja muu teabega; |
| --- | --- |

d)

kohandamine, muutmine ja kombineerimine muude andmete ja muu teabega;

| e) | punktide a–d mis tahes kombinatsioon. |
| --- | --- |

e)

punktide a–d mis tahes kombinatsioon.

2.   GMESi eriotstarbelisi andmeid ja GMES-teenuste kaudu saadud teavet võib kasutada ilma ajaliste piiranguteta üle kogu maailma.

Artikkel 8

Kasutajate esitatavat teavet käsitlevad tingimused

1.   GMESi eriotstarbelisi andmeid ja GMES-teenuste kaudu saadud teavet levitades või üldsusele edastades teatavad kasutajad üldsusele selliste andmete ja sellise teabe allika.

2.   Kasutajad tagavad, et nad ei jäta üldsusele muljet, et liit on kasutajate tegevuse ametlikult heaks kiitnud.

3.   Kui andmeid või teavet on kohandatud või muudetud, viitavad kasutajad selle sõnaselgelt.

Artikkel 9

Tagatise puudumine

GMESi eriotstarbelisi andmeid ja GMES-teenuste kaudu saadud teavet esitatakse kasutajatele ilma igasuguse sõnaselge või kaudse tagatiseta, sealhulgas seoses kvaliteedi ja mis tahes otstarbeks sobilikkusega.

Artikkel 10

Tingimused avatud levitamise piiramise korral

Kui komisjon piirab kooskõlas artikliga 12 juurdepääsu GMESi eriotstarbelistele andmetele ja GMES-teenuste kaudu saadud teabele teatavate kasutajatega, registreerivad need kasutajad end sellise menetluse teel, mis võimaldab nad enne juurdepääsu andmist selgelt tuvastada.

3.   PEATÜKK

PIIRANGUD

Artikkel 11

Vastuolulised õigused

Kui teatavate GMESi eriotstarbeliste andmete või teatava GMES-teenuste kaudu saadud teabe avatud levitamine on vastuolus rahvusvaheliste lepingutega või GMES-teenuste kaudu saadud teabe koostamise protsessis sisendina kasutatavate andmete ja teabega seotud intellektuaalomandi õigustega või kui see mõjutaks ebaproportsionaalselt Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud õigusi ja põhimõtteid, näiteks õigust eraelule või isikuandmete kaitset, võtab komisjon määruse (EL) nr 911/2010 artikli 13 lõike 1 kohaselt vajalikud meetmed kõikide selliste vastuolude vältimiseks või kõnealuste GMESi eriotstarbeliste andmete või kõnealuse GMES-teenuste kaudu saadud teabe levitamise piiramiseks.

Artikkel 12

Julgeolekuhuvide kaitse

1.   Kui GMESi eriotstarbeliste andmete ja GMES-teenuste kaudu saadud teabe avatud levitamine kujutab endast andmete ja teabe tundlikkuse tõttu vastuvõetamatul tasemel riski liidu või selle liikmesriikide julgeolekuhuvidele, piirab komisjon kõnealuste andmete ja teabe levitamist vastavalt määruse (EL) nr 911/2010 artikli 13 lõikele 1.

2.   Komisjon hindab GMESi eriotstarbeliste andmete ja GMES-teenuste kaudu saadud teabe tundlikkust artiklites 13–16 sätestatud tundlikkust käsitlevate kriteeriumite põhjal.

Artikkel 13

GMESi eriotstarbeliste andmete tundlikkust käsitlevad kriteeriumid

1.   Kui GMESi eriotstarbelised andmed saadakse kosmoses paikneva vaatlussüsteemi kaudu, mis vastab vähemalt ühele lisas loetletud tunnusele, hindab komisjon andmete tundlikkust järgmiste kriteeriumite põhjal:

| a) | andmete tehnilised tunnused, sealhulgas ruumiline resolutsioon ja spektrivahemikud; |
| --- | --- |

a)

andmete tehnilised tunnused, sealhulgas ruumiline resolutsioon ja spektrivahemikud;

| b) | andmete saamise ja levitamise vaheline aeg; |
| --- | --- |

b)

andmete saamise ja levitamise vaheline aeg;

| c) | relvakonfliktide esinemine ning oht rahvusvahelisele või piirkondlikule rahule ja julgeolekule või elutähtsatele infrastruktuuridele direktiivi 2008/114/EÜ artikli 2 punkti a tähenduses piirkonnas, mida GMESi eriotstarbelised andmed käsitlevad; |
| --- | --- |

c)

relvakonfliktide esinemine ning oht rahvusvahelisele või piirkondlikule rahule ja julgeolekule või elutähtsatele infrastruktuuridele direktiivi 2008/114/EÜ artikli 2 punkti a tähenduses piirkonnas, mida GMESi eriotstarbelised andmed käsitlevad;

| d) | julgeolekuprobleemide esinemine või GMESi eriotstarbeliste andmete tõenäoline kasutamine taktikaliseks või operatiivtegevuseks, mis kahjustab liidu, selle liikmesriikide või rahvusvaheliste partnerite julgeolekuhuve. |
| --- | --- |

d)

julgeolekuprobleemide esinemine või GMESi eriotstarbeliste andmete tõenäoline kasutamine taktikaliseks või operatiivtegevuseks, mis kahjustab liidu, selle liikmesriikide või rahvusvaheliste partnerite julgeolekuhuve.

2.   Kui GMESi eriotstarbelised andmed saadakse kosmoses paikneva vaatlussüsteemi kaudu, mis ei vasta ühelegi lisas loetletud tunnusele, eeldatakse, et GMESi eriotstarbelised andmed ei ole tundlikud.

Artikkel 14

GMES-teenuste kaudu saadud teabe tundlikkust käsitlevad kriteeriumid

Komisjon hindab GMES-teenuste kaudu saadud teabe tundlikkust, kasutades järgmisi kriteeriume:

| a) | GMES-teenuste kaudu saadud teabe koostamiseks kasutatud sisendite tundlikkus; |
| --- | --- |

a)

GMES-teenuste kaudu saadud teabe koostamiseks kasutatud sisendite tundlikkus;

| b) | sisendite saamise ja GMES-teenuste kaudu saadud teabe levitamise vaheline aeg; |
| --- | --- |

b)

sisendite saamise ja GMES-teenuste kaudu saadud teabe levitamise vaheline aeg;

| c) | relvakonfliktide esinemine ning oht rahvusvahelisele või piirkondlikule rahule ja julgeolekule või elutähtsatele infrastruktuuridele direktiivi 2008/114/EÜ artikli 2 punkti a tähenduses piirkonnas, mida GMES-teenuste kaudu saadud teave käsitleb; |
| --- | --- |

c)

relvakonfliktide esinemine ning oht rahvusvahelisele või piirkondlikule rahule ja julgeolekule või elutähtsatele infrastruktuuridele direktiivi 2008/114/EÜ artikli 2 punkti a tähenduses piirkonnas, mida GMES-teenuste kaudu saadud teave käsitleb;

| d) | julgeolekuprobleemide esinemine või GMES-teenuste teabe tõenäoline kasutamine taktikaliseks või operatiivtegevuseks, mis kahjustab liidu, selle liikmesriikide või rahvusvaheliste partnerite julgeolekuhuve. |
| --- | --- |

d)

julgeolekuprobleemide esinemine või GMES-teenuste teabe tõenäoline kasutamine taktikaliseks või operatiivtegevuseks, mis kahjustab liidu, selle liikmesriikide või rahvusvaheliste partnerite julgeolekuhuve.

Artikkel 15

Tundlikkuse ümberhindamise taotlused

Kui tingimused, mille alusel tehti artikli 13 või 14 kohane hindamine, on muutunud, võib komisjon omal algatusel või liikmesriikide taotlusel GMESi eriotstarbeliste andmete või GMES-teenuste kaudu saadud teabe tundlikkuse ümber hinnata, et GMESi eriotstarbeliste andmete kogumist või GMES-teenuste kaudu saadud teabe levitamist piirata, see peatada või seda lubada. Kui liikmesriik esitab taotluse, võtab komisjon arvesse taotletud piirangu aja ja ulatusega seotud piire.

Artikkel 16

Huvide tasakaal

1.   GMESi eriotstarbeliste andmete või GMES-teenuste kaudu saadud teabe hindamisel kooskõlas artikliga 12 viiakse julgeolekuhuvid tasakaalu kasutajate huvidega ning kõnealuste andmete ja kõnealuse teabe kogumise, koostamise ja avatud levitamise keskkonnaalase, sotsiaalse ja majandusliku kasuga.

2.   Julgeolekuhinnangu teostamisel kaalub komisjon, kas piirangud oleksid tõhusad, kui sarnased andmed on igal juhul kättesaadavad muudest allikatest.

4.   PEATÜKK

JUURDEPÄÄSU RESERVEERIMINE JA REGISTREERIMINE

Artikkel 17

Juurdepääsu reserveerimine

1.   Kui juurdepääsutaotlused ületavad GMESi levitamisplatvormide võimsust, võib juurdepääsu GMESi ressurssidele reserveerida järgmistele kasutajatele:

| a) | liidu avalikud teenistused, tööstusharu, teadusorganisatsioonid ja kodanikud; |
| --- | --- |

a)

liidu avalikud teenistused, tööstusharu, teadusorganisatsioonid ja kodanikud;

| b) | GMESi tegevusse panustavate kolmandate riikide avalikud teenistused, tööstusharu, teadusorganisatsioonid ja kodanikud; |
| --- | --- |

b)

GMESi tegevusse panustavate kolmandate riikide avalikud teenistused, tööstusharu, teadusorganisatsioonid ja kodanikud;

| c) | GMESi tegevusse panustavad rahvusvahelised organisatsioonid. |
| --- | --- |

c)

GMESi tegevusse panustavad rahvusvahelised organisatsioonid.

2.   Kasutajad, kellele juurdepääs kooskõlas lõikega 1 reserveeritakse, registreerivad end juurdepääsu saamiseks, tõendades oma isikut ning esitades oma kontaktandmed, tegevusvaldkonna ja asukohariigi.

Artikkel 18

Registreerimine

1.   Allalaadimisteenustele juurdepääsu saamiseks registreerivad kasutajad end elektrooniliselt GMESi levitamisplatvormis. Registreerimine on tasuta. Kasutajatelt nõutakse ainult ühekordset registreerimist ja nad aktsepteeritakse automaatselt. Registreerimismenetluseks on vaja järgmist:

| a) | kasutaja peab looma kasutajakonto ja salasõna; |
| --- | --- |

a)

kasutaja peab looma kasutajakonto ja salasõna;

| b) | kasutaja peab esitama statistilise teabe, mis piirdub kuni kümne kasutaja poolt esitatava elemendiga. |
| --- | --- |

b)

kasutaja peab esitama statistilise teabe, mis piirdub kuni kümne kasutaja poolt esitatava elemendiga.

2.   Otsingu- ja vaatamisteenuste puhul registreerimist ei nõuta.

5.   PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 19

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. juuli 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 276, 20.10.2010, lk 1.

1

(2)  ELT L 108, 25.4.2007, lk 1.

2

(3)  ELT L 345, 31.12.2003, lk 90.

3

(4)  ELT L 330, 14.12.2011, lk 39.

4

(5)  KOM(2010) 245 (lõplik/2), 26. august 2010.

5

(6)  KOM(2009) 589 (lõplik).

6

(7)  ESA/PB-EO(2009)98, rev. 1

7

(8)  ELT L 345, 23.12.2008, lk 75.

8

---

LISA

Artiklis 13 viidatud kosmoses paiknevate vaatlussüsteemide tunnused

| a) | Süsteem on tehniliselt suuteline koguma vähemalt ühes horisontaalsuunas andmeid geomeetrilise resolutsiooniga kuni 2,5 meetrit. |
| --- | --- |

a)

Süsteem on tehniliselt suuteline koguma vähemalt ühes horisontaalsuunas andmeid geomeetrilise resolutsiooniga kuni 2,5 meetrit.

| b) | Süsteem on tehniliselt suuteline koguma vähemalt ühes horisontaalsuunas andmeid geomeetrilise resolutsiooniga kuni viis meetrit spektrivahemikus 8–12 mikronit (infrapunakiirgus). |
| --- | --- |

b)

Süsteem on tehniliselt suuteline koguma vähemalt ühes horisontaalsuunas andmeid geomeetrilise resolutsiooniga kuni viis meetrit spektrivahemikus 8–12 mikronit (infrapunakiirgus).

| c) | Süsteem on tehniliselt suuteline koguma vähemalt ühes horisontaalsuunas andmeid geomeetrilise resolutsiooniga kuni kolm meetrit spektrivahemikus üks millimeeter kuni üks meeter (mikrolainekiirgus). |
| --- | --- |

c)

Süsteem on tehniliselt suuteline koguma vähemalt ühes horisontaalsuunas andmeid geomeetrilise resolutsiooniga kuni kolm meetrit spektrivahemikus üks millimeeter kuni üks meeter (mikrolainekiirgus).

| d) | Süsteemil on rohkem kui 49 spektrikanalit ja see on tehniliselt suuteline koguma vähemalt ühe spektrikanali puhul vähemalt ühes horisontaalsuunas andmeid geomeetrilise resolutsiooniga kuni 10 meetrit. |
| --- | --- |

d)

Süsteemil on rohkem kui 49 spektrikanalit ja see on tehniliselt suuteline koguma vähemalt ühe spektrikanali puhul vähemalt ühes horisontaalsuunas andmeid geomeetrilise resolutsiooniga kuni 10 meetrit.

---

| 19.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 309/7 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 309/7

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1160/2013,

7. november 2013,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Rigotte de Condrieu (KPN)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Prantsusmaa taotlus registreerida nimetus „Rigotte de Condrieu” (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Prantsusmaa taotlus registreerida nimetus „Rigotte de Condrieu” (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Rigotte de Condrieu” registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Rigotte de Condrieu” registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. november 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  ELT C 130, 7.5.2013, lk 15.

2

---

LISA

Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted

Klass 1.3.   Juust

PRANTSUSMAA

Rigotte de Condrieu (KPN)

---

| 19.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 309/9 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 309/9

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1161/2013,

7. november 2013,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Pecorino di Picinisco (KPN)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Itaalia taotlus registreerida nimetus „Pecorino di Picinisco” (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Itaalia taotlus registreerida nimetus „Pecorino di Picinisco” (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Pecorino di Picinisco” registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Pecorino di Picinisco” registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. november 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  ELT C 57, 27.2.2013, lk 28.

2

---

LISA

Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted

Klass 1.3.   Juust

ITAALIA

Pecorino di Picinisco (KPN)

---

| 19.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 309/11 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 309/11

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1162/2013,

7. november 2013,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Puzzone di Moena/Spretz Tzaorì (KPN)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Itaalia taotlus registreerida nimetus „Puzzone di Moena”/„Spretz Tzaorì” (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Itaalia taotlus registreerida nimetus „Puzzone di Moena”/„Spretz Tzaorì” (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Puzzone di Moena”/„Spretz Tzaorì” registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Puzzone di Moena”/„Spretz Tzaorì” registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. november 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  ELT C 77, 15.3.2013, lk 21.

2

---

LISA

Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted

Klass 1.3.   Juust

ITAALIA

Puzzone di Moena/Spretz Tzaorì (KPN)

---

| 19.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 309/13 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 309/13

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1163/2013,

7. november 2013,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Mohant (KPN)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Sloveenia taotlus registreerida nimetus „Mohant” (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Sloveenia taotlus registreerida nimetus „Mohant” (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. november 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  ELT C 160, 6.6.2013, lk 7.

2

---

LISA

Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted

Klass 1.3.   Juust

SLOVEENIA

Mohant (KPN)

---

| 19.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 309/15 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 309/15

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1164/2013,

7. november 2013,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Waterford Blaa/Blaa (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Iirimaa taotlus registreerida nimetus „Waterford Blaa”/„Blaa” (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Iirimaa taotlus registreerida nimetus „Waterford Blaa”/„Blaa” (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Waterford Blaa”/„Blaa” registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Waterford Blaa”/„Blaa” registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. november 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  ELT C 134, 14.5.2013, lk 49.

2

---

LISA

Määruse (EL) nr 1151/2012 I lisa I punktis loetletud põllumajandustooted ja toit

Klass 2.4.   Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted

IIRIMAA

Waterford Blaa/Blaa (KGT)

---

| 19.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 309/17 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 309/17

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1165/2013,

18. november 2013,

millega kiidetakse heaks toimeaine apelsiniõli kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 2 ja artikli 78 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 80 lõike 1 punktile a kohaldatakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (2) seoses heakskiitmise menetluse ja tingimustega nende toimeainete suhtes, mille kohta on enne 14. juunit 2011 vastu võetud otsus kooskõlas nimetatud direktiivi artikli 6 lõikega 3. Apelsiniõli puhul on määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 80 lõike 1 punkti a tingimused täidetud komisjoni otsusega 2009/438/EÜ (3). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 80 lõike 1 punktile a kohaldatakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (2) seoses heakskiitmise menetluse ja tingimustega nende toimeainete suhtes, mille kohta on enne 14. juunit 2011 vastu võetud otsus kooskõlas nimetatud direktiivi artikli 6 lõikega 3. Apelsiniõli puhul on määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 80 lõike 1 punkti a tingimused täidetud komisjoni otsusega 2009/438/EÜ (3).

| (2) | Kooskõlas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikega 2 sai Prantsusmaa 22. veebruaril 2008 taotluse äriühingult Oro Agri toimeaine apelsiniõli lisamiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Otsusega 2009/438/EÜ kinnitati, et toimik on täielik ning seda võib pidada põhimõtteliselt vastavaks direktiivi 91/414/EMÜ II ja III lisas esitatud andmete ja teabega seotud nõuetele. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikega 2 sai Prantsusmaa 22. veebruaril 2008 taotluse äriühingult Oro Agri toimeaine apelsiniõli lisamiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Otsusega 2009/438/EÜ kinnitati, et toimik on täielik ning seda võib pidada põhimõtteliselt vastavaks direktiivi 91/414/EMÜ II ja III lisas esitatud andmete ja teabega seotud nõuetele.

| (3) | Kõnealuse toimeaine mõju inimeste ja loomade tervisele ning keskkonnale on taotleja kavandatud kasutusviiside puhul hinnatud vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõigetele 2 ja 4. Määratud referentliikmesriik esitas hindamisaruande kavandi 12. augustil 2009. Komisjoni määruse (EL) nr 188/2011 (4) artikli 11 lõike 6 kohaselt nõuti taotlejalt 13. juunil 2012 täiendavat teavet. Prantsusmaa hinnang täiendavatele andmetele esitati ajakohastatud esialgse hindamisaruandena 2012. aasta novembris. |
| --- | --- |

(3)

Kõnealuse toimeaine mõju inimeste ja loomade tervisele ning keskkonnale on taotleja kavandatud kasutusviiside puhul hinnatud vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõigetele 2 ja 4. Määratud referentliikmesriik esitas hindamisaruande kavandi 12. augustil 2009. Komisjoni määruse (EL) nr 188/2011 (4) artikli 11 lõike 6 kohaselt nõuti taotlejalt 13. juunil 2012 täiendavat teavet. Prantsusmaa hinnang täiendavatele andmetele esitati ajakohastatud esialgse hindamisaruandena 2012. aasta novembris.

| (4) | Esialgse hindamisaruande on läbi vaadanud liikmesriigid ja Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”). Toiduohutusamet esitas komisjonile oma järeldused (5) toimeaine apelsiniõli pestitsiidina kasutamise riskihindamise kohta 1. märtsil 2013. Liikmesriigid ja komisjon vaatasid esialgse hindamisaruande ja toiduohutusameti järeldused läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees 3. oktoobril 2013 ning need vormistati komisjoni läbivaatusaruandena apelsiniõli kohta. |
| --- | --- |

(4)

Esialgse hindamisaruande on läbi vaadanud liikmesriigid ja Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”). Toiduohutusamet esitas komisjonile oma järeldused (5) toimeaine apelsiniõli pestitsiidina kasutamise riskihindamise kohta 1. märtsil 2013. Liikmesriigid ja komisjon vaatasid esialgse hindamisaruande ja toiduohutusameti järeldused läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees 3. oktoobril 2013 ning need vormistati komisjoni läbivaatusaruandena apelsiniõli kohta.

| (5) | Mitmest senisest uuringust on ilmnenud, et apelsiniõli sisaldavad taimekaitsevahendid võivad eeldatavalt üldjoontes vastata direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b ning artikli 5 lõikes 3 sätestatud nõuetele, eelkõige seoses komisjoni läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviisidega. Seetõttu on asjakohane apelsiniõli heaks kiita. |
| --- | --- |

(5)

Mitmest senisest uuringust on ilmnenud, et apelsiniõli sisaldavad taimekaitsevahendid võivad eeldatavalt üldjoontes vastata direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b ning artikli 5 lõikes 3 sätestatud nõuetele, eelkõige seoses komisjoni läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviisidega. Seetõttu on asjakohane apelsiniõli heaks kiita.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõike 2 kohaselt koostoimes artikliga 6 ning teaduse ja tehnika arengut arvestades oleks siiski vaja lisada teatavad tingimused ja piirangud. Eelkõige on asjakohane nõuda kinnitavat lisateavet. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõike 2 kohaselt koostoimes artikliga 6 ning teaduse ja tehnika arengut arvestades oleks siiski vaja lisada teatavad tingimused ja piirangud. Eelkõige on asjakohane nõuda kinnitavat lisateavet.

| (7) | Enne toimeaine heakskiitmist tuleks jätta piisav ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid teha ettevalmistusi heakskiitmisest tulenevate uute nõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

(7)

Enne toimeaine heakskiitmist tuleks jätta piisav ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid teha ettevalmistusi heakskiitmisest tulenevate uute nõuete täitmiseks.

| (8) | Ilma et see piiraks määruses (EÜ) nr 1107/2009 sätestatud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine heakskiitmisega, ja võttes arvesse eriolukorda, mille põhjustas üleminek direktiivilt 91/414/EMÜ määrusele (EÜ) nr 1107/2009, tuleks siiski kohaldada järgmisi meetmeid. Liikmesriikidele tuleks pärast toimeaine heakskiitmist anda kuus kuud aega apelsiniõli sisaldavate taimekaitsevahendite lubade läbivaatamiseks. Liikmesriigid peaksid vajaduse korral lubasid muutma, need asendama või tagasi võtma. Erandina kõnealusest tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik iga taimekaitsevahendit ja iga selle kavandatud kasutusala käsitlevate täielike, direktiivi 91/414/EMÜ III lisa kohaste toimikute esitamiseks ja hindamiseks kooskõlas ühtsete põhimõtetega. |
| --- | --- |

(8)

Ilma et see piiraks määruses (EÜ) nr 1107/2009 sätestatud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine heakskiitmisega, ja võttes arvesse eriolukorda, mille põhjustas üleminek direktiivilt 91/414/EMÜ määrusele (EÜ) nr 1107/2009, tuleks siiski kohaldada järgmisi meetmeid. Liikmesriikidele tuleks pärast toimeaine heakskiitmist anda kuus kuud aega apelsiniõli sisaldavate taimekaitsevahendite lubade läbivaatamiseks. Liikmesriigid peaksid vajaduse korral lubasid muutma, need asendama või tagasi võtma. Erandina kõnealusest tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik iga taimekaitsevahendit ja iga selle kavandatud kasutusala käsitlevate täielike, direktiivi 91/414/EMÜ III lisa kohaste toimikute esitamiseks ja hindamiseks kooskõlas ühtsete põhimõtetega.

| (9) | Kogemused, mis saadi komisjoni määruse (EMÜ) nr 3600/92 (6) raames hinnatud toimeainete kandmisel direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, näitavad, et võib tekkida raskusi kehtivate kasutuslubade omanike kohustuste tõlgendamisel seoses andmetele juurdepääsu võimaldamisega. Raskuste vältimiseks tulevikus on vaja täpsustada liikmesriikide kohustusi, eelkõige kohustust kontrollida, et loa omanik on näidanud, et tal on juurdepääs kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele vastavale toimikule. Selline täpsustamine ei too liikmesriikidele ega loa omanikele kaasa uusi kohustusi võrreldes kõnealuse direktiivi I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiivide või määrustega, millega kiidetakse heaks toimeaineid. |
| --- | --- |

(9)

Kogemused, mis saadi komisjoni määruse (EMÜ) nr 3600/92 (6) raames hinnatud toimeainete kandmisel direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, näitavad, et võib tekkida raskusi kehtivate kasutuslubade omanike kohustuste tõlgendamisel seoses andmetele juurdepääsu võimaldamisega. Raskuste vältimiseks tulevikus on vaja täpsustada liikmesriikide kohustusi, eelkõige kohustust kontrollida, et loa omanik on näidanud, et tal on juurdepääs kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele vastavale toimikule. Selline täpsustamine ei too liikmesriikidele ega loa omanikele kaasa uusi kohustusi võrreldes kõnealuse direktiivi I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiivide või määrustega, millega kiidetakse heaks toimeaineid.

| (10) | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõike 4 kohaselt tuleks komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (7) lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(10)

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõike 4 kohaselt tuleks komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (7) lisa vastavalt muuta.

| (11) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Toimeaine heakskiitmine

I lisas määratletud toimeaine apelsiniõli kiidetakse heaks vastavalt kõnealuses lisas esitatud tingimustele.

Artikkel 2

Taimekaitsevahendite uuesti hindamine

1.   Liikmesriigid muudavad vajaduse korral määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt toimeainena apelsiniõli sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivaid lube või tühistavad need 31. oktoobriks 2014.

Liikmesriigid veenduvad nimetatud tähtpäevaks eelkõige selles, et käesoleva määruse I lisas sätestatud tingimused on täidetud, välja arvatud nimetatud lisa erisätete veerus nimetatud tingimused, ning et loa omanikul on vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 62 ja direktiivi 91/414/EMÜ artikli 13 lõigetes 1–4 sätestatud tingimustele olemas kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele vastav toimik või juurdepääs sellele.

2.   Erandina lõikest 1 hindavad liikmesriigid uuesti iga lubatud taimekaitsevahendit, mis sisaldab apelsiniõli kas ainsa toimeainena või ühena mitmest toimeainest, mis kõik on hiljemalt 30. aprilliks 2014 kantud rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisasse, lähtudes määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 sätestatud ühtsetest põhimõtetest, tuginedes direktiivi 91/414/EMÜ III lisa nõuetele vastavale toimikule ja võttes arvesse käesoleva määruse I lisa erisätteid. Kõnealuse hindamise alusel teevad liikmesriigid kindlaks, kas toode vastab määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 1 sätestatud tingimustele.

Pärast seda toimivad liikmesriigid järgmiselt:

| a) | kui toode sisaldab apelsiniõli ainsa toimeainena, muudavad nad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 31. oktoobriks 2015, või |
| --- | --- |

a)

kui toode sisaldab apelsiniõli ainsa toimeainena, muudavad nad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 31. oktoobriks 2015, või

| b) | kui toode sisaldab apelsiniõli ühena mitmest toimeainest, muudavad nad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 31. oktoobriks 2015 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tühistamiseks vastavas õigusaktis või vastavates õigusaktides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained on kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse või millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained on heaks kiidetud, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem. |
| --- | --- |

b)

kui toode sisaldab apelsiniõli ühena mitmest toimeainest, muudavad nad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 31. oktoobriks 2015 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tühistamiseks vastavas õigusaktis või vastavates õigusaktides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained on kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse või millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained on heaks kiidetud, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

Artikkel 3

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 muutmine

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

Artikkel 4

Jõustumine ja kohaldamise kuupäev

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. maist 2014.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. november 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

1

(2)  Nõukogu direktiiv 91/414/EMÜ, 15. juuli 1991, taimekaitsevahendite turuleviimise kohta (EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1).

2

(3)  Komisjoni otsus 2009/438/EÜ, 8. juuni 2009, millega tunnistatakse põhimõtteliselt täielikuks toimik, mis on esitatud üksikasjalikuks läbivaatuseks seoses apelsiniõli võimaliku kandmisega nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse (ELT L 145, 10.6.2009, lk 47).

3

(4)  Komisjoni määrus (EL) nr 188/2011, 25. veebruar 2011, millega sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ rakendamiseks seoses selliste toimeainete hindamismenetlusega, mis kaks aastat pärast kõnealuse direktiivi teatavakstegemist ei olnud veel turule viidud (ELT L 53, 26.2.2011, lk 51).

4

(5)  EFSA Journal 2013;11(2):3090. Kättesaadav internetis www.efsa.europa.eu

5

EFSA Journal

(6)  Komisjoni määrus (EMÜ) nr 3600/92, 11. detsember 1992, millega nähakse ette taimekaitsevahendite turuleviimist käsitleva nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi esimese etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad (EÜT L 366, 15.12.1992, lk 10).

6

(7)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 540/2011, 25. mai 2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga (ELT L 153, 11.6.2011, lk 1).

7

---

I LISA

| Üldnimetus, tunnuskoodid | IUPACi nimetus | Puhtus (1) | Heakskiitmise kuupäev | Heakskiitmise aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apelsiniõli
  CASi nr: 8028-48–6 (apelsiniekstrakt)
  5989-27–5 (D-limoneen)
  CIPACi nr: 902 | (R)-4-isopropenüül-1-metüültsüklohekseen või p-menta-1,8-dieen | ≥ 945 g/kg (D-limoneeni)
  Toimeaine peab vastama Pharmacopoeia Europea 5.0 kirjeldusele (Aurantii dulcis aetheroleum) ja standardile ISO 3140: 2011 (E) | 1. mai 2014 | 30. aprill 2024 | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 3. oktoobril 2013 alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees apelsiniõli kohta koostatud läbivaatamisaruande järeldusi, eelkõige aruande I ja II liidet.
  Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu järgmisele:






  a) | käitlejate ja kasutajate kaitse; |

Üldnimetus, tunnuskoodid

IUPACi nimetus

Puhtus (1)

Heakskiitmise kuupäev

Heakskiitmise aegumine

Erisätted

Apelsiniõli

CASi nr: 8028-48–6 (apelsiniekstrakt)

5989-27–5 (D-limoneen)

CIPACi nr: 902

(R)-4-isopropenüül-1-metüültsüklohekseen või p-menta-1,8-dieen

≥ 945 g/kg (D-limoneeni)

Toimeaine peab vastama Pharmacopoeia Europea 5.0 kirjeldusele (Aurantii dulcis aetheroleum) ja standardile ISO 3140: 2011 (E)

1. mai 2014

30. aprill 2024

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 3. oktoobril 2013 alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees apelsiniõli kohta koostatud läbivaatamisaruande järeldusi, eelkõige aruande I ja II liidet.

Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu järgmisele:

a)

käitlejate ja kasutajate kaitse;

| b) | lindudele ja imetajatele avalduv oht. |
| --- | --- |

b)

lindudele ja imetajatele avalduv oht.

Vajaduse korral sisaldavad kasutustingimused riskide vähendamise meetmeid.

Taotleja esitab järgmise kinnitava teabe:

| 1) | apelsiniõli metaboliitide säilimine ning selle lagunemisrada ja -kiirus pinnases; |
| --- | --- |

1)

apelsiniõli metaboliitide säilimine ning selle lagunemisrada ja -kiirus pinnases;

| 2) | ökotoksikoloogilise riski analüüsil kasutatud näitajate valideerimine. |
| --- | --- |

2)

ökotoksikoloogilise riski analüüsil kasutatud näitajate valideerimine.

Taotleja esitab kõnealuse teabe komisjonile, liikmesriikidele ja toiduohutusametile 30. aprilliks 2016.

---

(1)  Täiendavad andmed toimeaine identifitseerimise ja kirjelduse kohta on esitatud läbivaatusaruandes

---

II LISA

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa B osasse lisatakse järgmine kanne:

| Number | Üldnimetus, tunnuskoodid | IUPACi nimetus | Puhtus (1) | Heakskiitmise kuupäev | Heakskiitmise aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „56 | Apelsiniõli
  CASi nr 8028-48–6 (apelsiniekstrakt)
  5989-27–5 (D-limoneen)
  CIPACi nr 902 | (R)-4-isopropenüül-1-metüültsüklohekseen või p-menta-1,8-dieen | ≥ 945 g/kg (D-limoneeni)
  Toimeaine peab vastama Pharmacopoeia Europea 5.0 kirjeldusele (Aurantii dulcis aetheroleum) ja standardile ISO 3140: 2011 (E) | 1. mai 2014 | 30. aprill 2024 | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 3. oktoobril 2013 alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees apelsiniõli kohta koostatud läbivaatamisaruande järeldusi, eelkõige aruande I ja II liidet.
  Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu järgmisele:






  a) | käitlejate ja kasutajate kaitse; |

Number

Üldnimetus, tunnuskoodid

IUPACi nimetus

Puhtus (1)

Heakskiitmise kuupäev

Heakskiitmise aegumine

Erisätted

„56

Apelsiniõli

CASi nr 8028-48–6 (apelsiniekstrakt)

5989-27–5 (D-limoneen)

CIPACi nr 902

(R)-4-isopropenüül-1-metüültsüklohekseen või p-menta-1,8-dieen

≥ 945 g/kg (D-limoneeni)

Toimeaine peab vastama Pharmacopoeia Europea 5.0 kirjeldusele (Aurantii dulcis aetheroleum) ja standardile ISO 3140: 2011 (E)

1. mai 2014

30. aprill 2024

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 3. oktoobril 2013 alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees apelsiniõli kohta koostatud läbivaatamisaruande järeldusi, eelkõige aruande I ja II liidet.

Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu järgmisele:

a)

käitlejate ja kasutajate kaitse;

| b) | lindudele ja imetajatele avalduv oht. |
| --- | --- |

b)

lindudele ja imetajatele avalduv oht.

Vajaduse korral sisaldavad kasutustingimused riskide vähendamise meetmeid.

Taotleja esitab kinnitavat teavet apelsiniõli metaboliitide säilimise ning lagunemisraja ja -kiiruse kohta pinnases ning ökotoksikoloogilise riski analüüsil kasutatud näitajate valideerimise kohta.

Taotleja esitab kõnealuse teabe komisjonile, liikmesriikidele ja toiduohutusametile 30. aprilliks 2016.”

---

(1)  Täiendavad andmed toimeaine identifitseerimise ja kirjelduse kohta on esitatud läbivaatusaruandes.

1

---

| 19.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 309/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 309/22

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1166/2013,

18. november 2013,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeaine dikloroprop-P heakskiitmise tingimustega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 21 lõikes 3 teisena esitatud juhtumit ja artikli 78 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni direktiiviga 2006/74/EÜ (2) lisati dikloroprop-P toimeainena nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (3) I lisasse tingimusel, et asjaomased liikmesriigid tagavad, et teavitaja, kelle taotlusel lisati dikloroprop-P kõnealusesse lisasse, esitab andmed täiendavate uuringute kohta, mis kinnitavad tulemusi metabolismi kohta loomade organismis ning vahetu ja lühiajalise ohu hindamist lindudel ja vahetu ohu hindamist taimtoidulistel imetajatel. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni direktiiviga 2006/74/EÜ (2) lisati dikloroprop-P toimeainena nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (3) I lisasse tingimusel, et asjaomased liikmesriigid tagavad, et teavitaja, kelle taotlusel lisati dikloroprop-P kõnealusesse lisasse, esitab andmed täiendavate uuringute kohta, mis kinnitavad tulemusi metabolismi kohta loomade organismis ning vahetu ja lühiajalise ohu hindamist lindudel ja vahetu ohu hindamist taimtoidulistel imetajatel.

| (2) | Direktiivi 91/414/EMÜ I lisas esitatud toimeaineid käsitatakse määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt heakskiidetuna ja need on loetletud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (4) lisa A osas. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 91/414/EMÜ I lisas esitatud toimeaineid käsitatakse määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt heakskiidetuna ja need on loetletud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (4) lisa A osas.

| (3) | Teabe esitamiseks ettenähtud ajavahemiku jooksul esitas teavitaja referentliikmesriik Taanile lisateavet, mis oli saadud uuringutest eesmärgiga kinnitada lindudele ja imetajatele avalduva sellise ohu hindamist, mis tekib teravilja, rohumaa- ja heinaseemnetaimede kasutamisest. |
| --- | --- |

(3)

Teabe esitamiseks ettenähtud ajavahemiku jooksul esitas teavitaja referentliikmesriik Taanile lisateavet, mis oli saadud uuringutest eesmärgiga kinnitada lindudele ja imetajatele avalduva sellise ohu hindamist, mis tekib teravilja, rohumaa- ja heinaseemnetaimede kasutamisest.

| (4) | Taani hindas teavitaja esitatud lisateavet. Taani esitas 22. juulil 2011 oma hinnangu esialgse hindamisaruande lisandina teistele liikmesriikidele, komisjonile ja Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „amet”). |
| --- | --- |

(4)

Taani hindas teavitaja esitatud lisateavet. Taani esitas 22. juulil 2011 oma hinnangu esialgse hindamisaruande lisandina teistele liikmesriikidele, komisjonile ja Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „amet”).

| (5) | Komisjon konsulteeris ametiga, kes esitas oma arvamuse dikloroprop-P riskihindamise kohta 13. novembril 2012 (5). |
| --- | --- |

(5)

Komisjon konsulteeris ametiga, kes esitas oma arvamuse dikloroprop-P riskihindamise kohta 13. novembril 2012 (5).

| (6) | Teavitaja esitatud täiendava teabe põhjal oli komisjoni arvamus, et nõutud täiendavat kinnitavat teavet ei ole täielikult esitatud ning lindudele ja imetajatele avalduvat suurt riski ei saa välistada muul viisil kui lisapiirangute kehtestamisega. |
| --- | --- |

(6)

Teavitaja esitatud täiendava teabe põhjal oli komisjoni arvamus, et nõutud täiendavat kinnitavat teavet ei ole täielikult esitatud ning lindudele ja imetajatele avalduvat suurt riski ei saa välistada muul viisil kui lisapiirangute kehtestamisega.

| (7) | Komisjon palus teavitajal esitada oma märkused toimeainet dikloroprop-P käsitleva läbivaatusaruande kohta. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon palus teavitajal esitada oma märkused toimeainet dikloroprop-P käsitleva läbivaatusaruande kohta.

| (8) | Kinnitatakse, et toimeaine dikloroprop-P on määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel heaks kiidetud. Selleks et vähendada lindude ja imetajate kokkupuudet toimeainega, on siiski asjakohane veelgi piirata kõnealuse toimeaine kasutamist ning võtta erimeetmed, et kõnealuseid liike kaitsta. |
| --- | --- |

(8)

Kinnitatakse, et toimeaine dikloroprop-P on määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel heaks kiidetud. Selleks et vähendada lindude ja imetajate kokkupuudet toimeainega, on siiski asjakohane veelgi piirata kõnealuse toimeaine kasutamist ning võtta erimeetmed, et kõnealuseid liike kaitsta.

| (9) | Seetõttu tuleks rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(9)

Seetõttu tuleks rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa vastavalt muuta.

| (10) | Liikmesriikidele tuleks anda aega toimeainet dikloroprop-P sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamiseks. |
| --- | --- |

(10)

Liikmesriikidele tuleks anda aega toimeainet dikloroprop-P sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamiseks.

| (11) | Kui liikmesriigid annavad toimeainena dikloroprop-P-d sisaldavatele taimekaitsevahenditele ajapikendust vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklile 46, peab kõnealune ajavahemik lõppema hiljemalt ühe aasta möödumisel asjaomaste lubade tühistamisest või muutmisest. |
| --- | --- |

(11)

Kui liikmesriigid annavad toimeainena dikloroprop-P-d sisaldavatele taimekaitsevahenditele ajapikendust vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklile 46, peab kõnealune ajavahemik lõppema hiljemalt ühe aasta möödumisel asjaomaste lubade tühistamisest või muutmisest.

| (12) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 muutmine

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa A osa muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Üleminekumeetmed

Kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1107/2009 muudavad või tühistavad liikmesriigid vajaduse korral toimeainena dikloroprop-P-d sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivad load 9. juuniks 2014.

Artikkel 3

Ajapikendus

Ajapikendus, mille liikmesriigid annavad vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklile 46, peab olema võimalikult lühike ja lõppema hiljemalt 9. juuniks 2015.

Artikkel 4

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. november 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

1

(2)  Komisjoni direktiiv 2006/74/EÜ, 21. august 2006, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka dikloropop-P, metkonasool, pürimetaniil ja triklopüür (ELT L 235, 30.8.2006. lk 17).

2

(3)  Nõukogu direktiiv 91/414/EMÜ, 15. juuli 1991, mis käsitleb taimekaitsevahendite turuleviimist (EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1).

3

(4)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 540/2011, 25. mai 2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga (ELT L 153, 11.6.2011, lk 1).

4

(5)  EFSA Journal 2012; 10(11):2950. Kättesaadav internetis aadressil www.efsa.europa.eu/efsajournal.htm

5

EFSA Journal

---

LISA

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa A osa veeru „Erisätted” dikloroprop-P-d käsitlev rida 133 asendatakse järgmisega:

„A   OSA

Lubatud kasutada ainult herbitsiidina.

Teraviljasektoris võib kasutamist lubada üksnes kevadel, koguses, mis ei ületa 800 g toimeainet ühe hektari ja ühe kasutamiskorra kohta.

Kasutus rohumaal ei ole lubatud.

B   OSA

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 23. mail 2006. aastal alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees dikloroprop-P kohta koostatud läbivaatamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.

Üldhinnangus peaksid liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu lindude, imetajate, veeorganismide ja muude kui sihtrühma taimede kaitsele.

Loa tingimused peaksid vajaduse korral sisaldama riskide vähendamise meetmeid.”

---

| 19.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 309/25 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 309/25

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1167/2013,

18. november 2013,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. november 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AL | 46,1 |
| MA | 40,6 |
| MK | 55,3 |
| TR | 116,2 |
| ZZ | 64,6 |
| 0707 00 05 | AL | 45,1 |
| MK | 57,9 |
| TR | 126,2 |
| ZZ | 76,4 |
| 0709 93 10 | MA | 86,2 |
| TR | 152,0 |
| ZZ | 119,1 |
| 0805 20 10 | MA | 80,7 |
| ZZ | 80,7 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 78,7 |
| TR | 69,3 |
| UY | 56,3 |
| ZZ | 68,1 |
| 0805 50 10 | TR | 71,5 |
| ZZ | 71,5 |
| 0806 10 10 | BR | 245,1 |
| LB | 251,9 |
| PE | 258,8 |
| TR | 163,3 |
| US | 347,2 |
| ZZ | 253,3 |
| 0808 10 80 | BR | 93,9 |
| CL | 102,3 |
| MK | 38,5 |
| NZ | 93,9 |
| US | 181,0 |
| ZA | 200,2 |
| ZZ | 118,3 |
| 0808 30 90 | CN | 57,5 |
| TR | 128,9 |
| ZZ | 93,2 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AL

46,1

MA

40,6

MK

55,3

TR

116,2

ZZ

64,6

0707 00 05

AL

45,1

MK

57,9

TR

126,2

ZZ

76,4

0709 93 10

MA

86,2

TR

152,0

ZZ

119,1

0805 20 10

MA

80,7

ZZ

80,7

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

78,7

TR

69,3

UY

56,3

ZZ

68,1

0805 50 10

TR

71,5

ZZ

71,5

0806 10 10

BR

245,1

LB

251,9

PE

258,8

TR

163,3

US

347,2

ZZ

253,3

0808 10 80

BR

93,9

CL

102,3

MK

38,5

NZ

93,9

US

181,0

ZA

200,2

ZZ

118,3

0808 30 90

CN

57,5

TR

128,9

ZZ

93,2

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 19.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 309/27 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 309/27

---

KOMISJONI OTSUS,

25. juuli 2012,

mis käsitleb meedet SA.23324 (C 25/07) (ex NN 26/07) – Soome Finavia, Airpro ja Ryanairi tegevus Tampere-Pirkkala lennujaamas

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 5036 all)

(Ainult soome- ja rootsikeelne tekst on autentsed)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2013/664/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool nimetatud sätetele (1)

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | Komisjon sai 2005. aasta veebruaris kaebuse lennufirma SAS Group Soome lennuettevõtjalt Blue1 Oy (edaspidi „Blue1”). Muu hulgas väitis Blue1, et Ryanair Ltd. (edaspidi „Ryanair”) sai abi keskmisest madalamate lennujaamamaksude tõttu Tampere-Pirkkala lennujaamas (edaspidi „TMP lennujaam” või „lennujaam”). |
| --- | --- |

(1)

Komisjon sai 2005. aasta veebruaris kaebuse lennufirma SAS Group Soome lennuettevõtjalt Blue1 Oy (edaspidi „Blue1”). Muu hulgas väitis Blue1, et Ryanair Ltd. (edaspidi „Ryanair”) sai abi keskmisest madalamate lennujaamamaksude tõttu Tampere-Pirkkala lennujaamas (edaspidi „TMP lennujaam” või „lennujaam”).

| (2) | Komisjon palus oma 2. märtsi 2005. aasta ja 23. mai 2006. aasta kirjades Soomelt kaebuse kohta lisateavet. Soome vastas 27. aprilli 2005. aasta ja 27. juuli 2006. aasta kirjadega. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon palus oma 2. märtsi 2005. aasta ja 23. mai 2006. aasta kirjades Soomelt kaebuse kohta lisateavet. Soome vastas 27. aprilli 2005. aasta ja 27. juuli 2006. aasta kirjadega.

| (3) | 10. juuli 2007. aasta kirjaga teatas komisjon Soomele oma otsusest algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikli 108 lõikes 2 (2) sätestatud menetlus (edaspidi „menetluse algatamise otsus”) seoses Airpro Oy ja Ryanairi vahelise kokkuleppega ning odavlendude strateegiaga, mida Finavia ja Airpro Oy TMP lennujaamas rakendavad. Soome esitas oma märkused menetluse algatamise otsuse kohta 28. novembril 2007. |
| --- | --- |

(3)

10. juuli 2007. aasta kirjaga teatas komisjon Soomele oma otsusest algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikli 108 lõikes 2 (2) sätestatud menetlus (edaspidi „menetluse algatamise otsus”) seoses Airpro Oy ja Ryanairi vahelise kokkuleppega ning odavlendude strateegiaga, mida Finavia ja Airpro Oy TMP lennujaamas rakendavad. Soome esitas oma märkused menetluse algatamise otsuse kohta 28. novembril 2007.

| (4) | Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (3). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama kõnealuse meetme kohta märkusi ühe kuu jooksul alates otsuse avaldamise kuupäevast. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (3). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama kõnealuse meetme kohta märkusi ühe kuu jooksul alates otsuse avaldamise kuupäevast.

| (5) | Komisjon sai kõnealusel teemal märkusi neljalt huvitatud isikult (Ryanair, SAS Group, Air France ja Euroopa Lennuettevõtjate Ühendus). Ta edastas 13. veebruari 2008. aasta kirjaga need märkused Soomele. Soome edastas oma märkused 15. aprillil 2008. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon sai kõnealusel teemal märkusi neljalt huvitatud isikult (Ryanair, SAS Group, Air France ja Euroopa Lennuettevõtjate Ühendus). Ta edastas 13. veebruari 2008. aasta kirjaga need märkused Soomele. Soome edastas oma märkused 15. aprillil 2008.

| (6) | Komisjon palus 25. juuni 2010. aasta kirjaga lisateavet. Soome vastas 1. juuli 2010. aasta kirjaga. Komisjon palus 5. aprilli 2011. aasta kirjaga lisateavet lennujaama rahastamise kohta. Soome vastas 5. mai 2011. aasta kirjaga, ent see vastus oli puudulik. Seepärast saatis komisjon vastavalt nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (4) artikli 10 lõikele 3 meeldetuletuse. Soome vastas 15. juuni 2011. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon palus 25. juuni 2010. aasta kirjaga lisateavet. Soome vastas 1. juuli 2010. aasta kirjaga. Komisjon palus 5. aprilli 2011. aasta kirjaga lisateavet lennujaama rahastamise kohta. Soome vastas 5. mai 2011. aasta kirjaga, ent see vastus oli puudulik. Seepärast saatis komisjon vastavalt nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (4) artikli 10 lõikele 3 meeldetuletuse. Soome vastas 15. juuni 2011. aasta kirjaga.

2.   MEETMETE KIRJELDUS JA MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

2.1.   Uurimise taust

| (7) | TMP lennujaam asub Lõuna-Soomes Pirkkalas, 13 kilomeetrit Tamperest edelas. See on Soome suuruselt kolmas lennujaam (hinnangu aluseks on reisijate arv, vt põhjenduses 10 esitatud tabel). Tsiviillennunduse kõrval on lennuväli ka Soome õhujõudude baas. |
| --- | --- |

(7)

TMP lennujaam asub Lõuna-Soomes Pirkkalas, 13 kilomeetrit Tamperest edelas. See on Soome suuruselt kolmas lennujaam (hinnangu aluseks on reisijate arv, vt põhjenduses 10 esitatud tabel). Tsiviillennunduse kõrval on lennuväli ka Soome õhujõudude baas.

| (8) | TMP lennujaamas on kaks regulaarlende teenindavat reisiterminali:






  — | Terminal 1 (edaspidi „T1”) ehitati 1998. aastal ja seda kasutavad praegu Finnair, Flybe, SAS, Blue1 ja Air Baltic. 2003. aastal oli T1 läbilaskevõime 550 000 reisijat. |
| --- | --- | --- |

(8)

TMP lennujaamas on kaks regulaarlende teenindavat reisiterminali:

—

Terminal 1 (edaspidi „T1”) ehitati 1998. aastal ja seda kasutavad praegu Finnair, Flybe, SAS, Blue1 ja Air Baltic. 2003. aastal oli T1 läbilaskevõime 550 000 reisijat.

| — | Terminal 2 (edaspidi „T2”), mida DHL kasutas algselt kaubaangaarina ja mis pärast 2002. aastat, mil see jäi tühjaks, kohandati odavlendude terminaliks. T2 teenindab praegu vaid Ryanairi. T2 läbilaskevõime on 425 000 reisijat aastas. |
| --- | --- |

—

Terminal 2 (edaspidi „T2”), mida DHL kasutas algselt kaubaangaarina ja mis pärast 2002. aastat, mil see jäi tühjaks, kohandati odavlendude terminaliks. T2 teenindab praegu vaid Ryanairi. T2 läbilaskevõime on 425 000 reisijat aastas.

| (9) | TMP lennujaama, välja arvatud T2 omanik ja käitaja on Finavia Oyj (5) (edaspidi „Finavia”). Finavia rendib T2 oma tütarettevõtjale Airpro Oy (6) (edaspidi „Airpro”). Airpro käitab terminali ja pakub seal maapealset teenindust. Lisaks sõlmis Airpro Ryanairiga 3. aprillist 2003 jõustunud kokkuleppe (7). |
| --- | --- |

(9)

TMP lennujaama, välja arvatud T2 omanik ja käitaja on Finavia Oyj (5) (edaspidi „Finavia”). Finavia rendib T2 oma tütarettevõtjale Airpro Oy (6) (edaspidi „Airpro”). Airpro käitab terminali ja pakub seal maapealset teenindust. Lisaks sõlmis Airpro Ryanairiga 3. aprillist 2003 jõustunud kokkuleppe (7).

| (10) | Reisijatevedu suurenes lennujaamas 2003. aasta 304 025 reisijast 2010. aastaks 617 397 reisijani. Selle põhjuseks on reisijate arvu suurenemine T2s. 2010. aastal oli Ryanairi reisijate osakaal TMP lennujaamas umbes [...]. Järgmises tabelis on esitatud kokkuvõtlikult reisijate arvu muutumine TMP lennujaamas aastatel 2003–2010.








  Aasta | Reisijate arv, T1 | Reisijate arv, T2 | Reisijate koguarv TMP lennujaamas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2003 | [...] | [...] | 304 025 |
| 2004 | [...] | [...] | 495 892 |
| 2005 | [...] | [...] | 597 102 |
| 2006 | [...] | [...] | 632 010 |
| 2007 | [...] | [...] | 687 711 |
| 2008 | [...] | [...] | 709 356 |
| 2009 | [...] | [...] | 628 105 |
| 2010 | [...] | [...] | 617 397 |

(10)

Reisijatevedu suurenes lennujaamas 2003. aasta 304 025 reisijast 2010. aastaks 617 397 reisijani. Selle põhjuseks on reisijate arvu suurenemine T2s. 2010. aastal oli Ryanairi reisijate osakaal TMP lennujaamas umbes [...]. Järgmises tabelis on esitatud kokkuvõtlikult reisijate arvu muutumine TMP lennujaamas aastatel 2003–2010.

Aasta

Reisijate arv, T1

Reisijate arv, T2

Reisijate koguarv TMP lennujaamas

2003

[...]

[...]

304 025

2004

[...]

[...]

495 892

2005

[...]

[...]

597 102

2006

[...]

[...]

632 010

2007

[...]

[...]

687 711

2008

[...]

[...]

709 356

2009

[...]

[...]

628 105

2010

[...]

[...]

617 397

2.2.   Uuritavad meetmed ja komisjoni esialgne hinnang

| (11) | Menetluse algatamise otsuses tõstatati järgmised küsimused:






  — | esiteks, kas Finavia toimis turumajanduse tingimustes tegutseva investorina, kui otsustas muuta kaubaangaari odavlendude terminaliks (sellisel juhul ei kaasne selle investeerimisotsusega Airprole suunatud riigiabi), ja kui ta nii ei toiminud, siis kas selline abi on kokkusobiv siseturuga, ning |
| --- | --- | --- |

(11)

Menetluse algatamise otsuses tõstatati järgmised küsimused:

—

esiteks, kas Finavia toimis turumajanduse tingimustes tegutseva investorina, kui otsustas muuta kaubaangaari odavlendude terminaliks (sellisel juhul ei kaasne selle investeerimisotsusega Airprole suunatud riigiabi), ja kui ta nii ei toiminud, siis kas selline abi on kokkusobiv siseturuga, ning

| — | teiseks, kas turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja oleks sõlminud sellise kokkuleppe, nagu sõlmis Airpro Ryanairiga, ja kui ta ei oleks seda sõlminud, siis kas kokkuleppes sisalduvat abi võib pidada kokkusobivaks siseturuga. |
| --- | --- |

—

teiseks, kas turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja oleks sõlminud sellise kokkuleppe, nagu sõlmis Airpro Ryanairiga, ja kui ta ei oleks seda sõlminud, siis kas kokkuleppes sisalduvat abi võib pidada kokkusobivaks siseturuga.

| (12) | Seoses esimese küsimusega kahtles komisjon, kas Finavia juhindus oma otsuses muuta kaubaangaar odavlendude terminaliks pikaajalise tasuvuse väljavaadetest. Lisaks väljendas komisjon kahtlust selle üle, kas Finavia investeeringuid endise kaubaangaari muutmiseks odavlendude terminaliks võib käsitada ka Airprole antud valikulise eelisena, mida ta tavapärastes turutingimustes ei oleks saanud. |
| --- | --- |

(12)

Seoses esimese küsimusega kahtles komisjon, kas Finavia juhindus oma otsuses muuta kaubaangaar odavlendude terminaliks pikaajalise tasuvuse väljavaadetest. Lisaks väljendas komisjon kahtlust selle üle, kas Finavia investeeringuid endise kaubaangaari muutmiseks odavlendude terminaliks võib käsitada ka Airprole antud valikulise eelisena, mida ta tavapärastes turutingimustes ei oleks saanud.

| (13) | Teise küsimuse puhul pidi komisjoni uurima, kas kõnealusel konkreetsel juhul juhindus Airpro oma tegevuses pikaajalise tasuvuse väljavaadetest ja kas Ryanairile väidetavalt antud eelis on eelis, mida ta ei oleks saanud tavapärastes turutingimustes. Komisjon väljendas eeskätt kahtlust selle üle, kas Ryanairi makstud kogutasu aluseks olid Airpro poolt lennuliinile osutatud teenustega seotud kulud. Lisaks ei esitanud Soome komisjonile ei Ryanairiga sõlmitud kokkuleppe tingimusi ega äriplaani, milles oleks hinnatud kokkuleppe tasuvust Airpro seisukohast. Seepärast avaldab komisjon oma menetluse algatamise otsuses kahtlust, kas Airpro juhindus oma tegevuses pikaajalise tasuvuse väljavaadetest. Seoses sellega ei saa välistada, et kokkulepe andis Ryanairile eelise, mida ta tavapärastes turutingimustes ei oleks saanud. |
| --- | --- |

(13)

Teise küsimuse puhul pidi komisjoni uurima, kas kõnealusel konkreetsel juhul juhindus Airpro oma tegevuses pikaajalise tasuvuse väljavaadetest ja kas Ryanairile väidetavalt antud eelis on eelis, mida ta ei oleks saanud tavapärastes turutingimustes. Komisjon väljendas eeskätt kahtlust selle üle, kas Ryanairi makstud kogutasu aluseks olid Airpro poolt lennuliinile osutatud teenustega seotud kulud. Lisaks ei esitanud Soome komisjonile ei Ryanairiga sõlmitud kokkuleppe tingimusi ega äriplaani, milles oleks hinnatud kokkuleppe tasuvust Airpro seisukohast. Seepärast avaldab komisjon oma menetluse algatamise otsuses kahtlust, kas Airpro juhindus oma tegevuses pikaajalise tasuvuse väljavaadetest. Seoses sellega ei saa välistada, et kokkulepe andis Ryanairile eelise, mida ta tavapärastes turutingimustes ei oleks saanud.

| (14) | Komisjon kahtles, kas käesoleval juhul on täidetud kokkusobivuse tingimused, mis on sätestatud ühenduse suunistes lennujaamade rahastamise ja piirkondlikest lennujaamadest opereerivate lennuettevõtjate riikliku stardiabi kohta (edaspidi „2005. aasta lennundussuunised”), (8) ning kas kõnealust riigiabimeedet saab käsitada siseturuga kokkusobivana vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c. |
| --- | --- |

(14)

Komisjon kahtles, kas käesoleval juhul on täidetud kokkusobivuse tingimused, mis on sätestatud ühenduse suunistes lennujaamade rahastamise ja piirkondlikest lennujaamadest opereerivate lennuettevõtjate riikliku stardiabi kohta (edaspidi „2005. aasta lennundussuunised”), (8) ning kas kõnealust riigiabimeedet saab käsitada siseturuga kokkusobivana vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c.

3.   SOOME MÄRKUSED

3.1.   Odavlendude strateegia, mida Finavia ja Airpro rakendavad TMP lennujaamas

| (15) | Esmalt esitas Soome taustateabe TMP lennujaamas Finavia ja Airpro rakendatava odavlendude strateegia kohta. Soome selgitas, et T2 ehitati 1979. aastal ajutise lennujaamahoonena. 1995. aastal muudeti see kaubaveo jaoks sobivaks kaubaangaariks, mida kasutas DHL. 2002. aastal lõpetas DHL rendilepingu ja terminal jäi tühjaks. |
| --- | --- |

(15)

Esmalt esitas Soome taustateabe TMP lennujaamas Finavia ja Airpro rakendatava odavlendude strateegia kohta. Soome selgitas, et T2 ehitati 1979. aastal ajutise lennujaamahoonena. 1995. aastal muudeti see kaubaveo jaoks sobivaks kaubaangaariks, mida kasutas DHL. 2002. aastal lõpetas DHL rendilepingu ja terminal jäi tühjaks.

| (16) | Soome märkis, et kuna Finavial ei õnnestunud leida Tamperesse ühtki teist veoettevõtjat ega angaari välja rentida, otsustas ta muuta angaari odavlendude terminaliks, mis sobib elementaarse maapealse teeninduse pakkumiseks. T2 algsed ehituskulud olid selleks ajaks juba kulumina maha arvutatud ja terminali kohandamiseks tuli seda vaid pisut renoveerida (9). Järgmises tabelis on esitatud T2 renoveerimisega seotud investeerimiskulud, mis moodustasid kokku 760 612 eurot.






  Renoveerimine | Investeerimiskulud eurodes |
| --- | --- | --- |
| Projekt | [...] |
| Koopiad, load, reisikulud | [...] |
| Ehitustehnilised tööd | [...] |
| Küte/torud/kliimaseadmed | [...] |
| Elekter | [...] |
| Madalpingepaigaldised | [...] |
| Konveierid | [...] |
| Julgestusalase läbivaatuse seadmed | [...] |
| Kokku | 760 612 |

(16)

Soome märkis, et kuna Finavial ei õnnestunud leida Tamperesse ühtki teist veoettevõtjat ega angaari välja rentida, otsustas ta muuta angaari odavlendude terminaliks, mis sobib elementaarse maapealse teeninduse pakkumiseks. T2 algsed ehituskulud olid selleks ajaks juba kulumina maha arvutatud ja terminali kohandamiseks tuli seda vaid pisut renoveerida (9). Järgmises tabelis on esitatud T2 renoveerimisega seotud investeerimiskulud, mis moodustasid kokku 760 612 eurot.

Renoveerimine

Investeerimiskulud eurodes

Projekt

[...]

Koopiad, load, reisikulud

[...]

Ehitustehnilised tööd

[...]

Küte/torud/kliimaseadmed

[...]

Elekter

[...]

Madalpingepaigaldised

[...]

Konveierid

[...]

Julgestusalase läbivaatuse seadmed

[...]

Kokku

760 612

| (17) | Eespool esitatud arvutusi silmas pidades märkis Soome, et isegi kui Finavial oleks õnnestunud leida T2 kui kaubaangaari jaoks uus rentnik, oleks tulnud teha umbes 100 000 euro eest teatavaid ehitustehnilisi töid. Pealegi oleks konveiereid saanud igal juhul kasutada ka Finavia teistes lennujaamades. |
| --- | --- |

(17)

Eespool esitatud arvutusi silmas pidades märkis Soome, et isegi kui Finavial oleks õnnestunud leida T2 kui kaubaangaari jaoks uus rentnik, oleks tulnud teha umbes 100 000 euro eest teatavaid ehitustehnilisi töid. Pealegi oleks konveiereid saanud igal juhul kasutada ka Finavia teistes lennujaamades.

| (18) | Edasi selgitas Soome, et Finavia plaan oli teha uus odavlendude terminal kättesaadavaks kõikidele lennuettevõtjatele, kes on nõus leppima teenuste madalama tasemega. Järgmises tabelis on esitatud TMP lennujaama T1 ja T2 teenuste taseme ja võimaluste võrdlus. | Terminal 1 (T1) | Terminal 2 (T2) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tegevusmudel | Tavalendude mudel: reisijate lennule registreerimise, turvakontrolli, transpordi, sorteerimise ning pagasi peale- ja mahalaadimise eest kannavad hoolt erinevate kutsealade esindajad ja eri ettevõtted. | Odavlendude mudel: kõiki töökohustusi (nt reisijate lennule registreerimine, turvakontroll, pagasi peale- ja mahalaadimine), mida T1s täidavad erineva kutsealade esindajad, täidavad samad isikud. Kõik toimingud tehakse terminali ühel kindlal piiratud alal. Tänu sellele on vaja väga vähe töötajad ja kiireneb reisijatevool. |
| Maapealse teeninduse läbilaskevõime | Samal ajal kolm kuni viis (sõltuvalt lennuki tüübist) starti või maandumist. | Üks start tunnis. |
| Ruumid ja võimalused | Ruumid ja võimalused, mis võimaldavad pakkuda head teenindust, sealhulgas põhjalikult välja töötatud pagasiveo süsteem, meeldivad ootesaalid koos seal pakutavate teenustega, võimalused erinevate maapealse teenindusega tegelevate ettevõtjate vajaduste rahuldamiseks jne. | Elementaarsed ruumid ja võimalused, mis vastavad peamiselt laoruumi standarditele (nt betoonpõrandad, vaid mõned üksikud aknad). |

(18)

Edasi selgitas Soome, et Finavia plaan oli teha uus odavlendude terminal kättesaadavaks kõikidele lennuettevõtjatele, kes on nõus leppima teenuste madalama tasemega. Järgmises tabelis on esitatud TMP lennujaama T1 ja T2 teenuste taseme ja võimaluste võrdlus.

Terminal 1 (T1)

Terminal 2 (T2)

Tegevusmudel

Tavalendude mudel: reisijate lennule registreerimise, turvakontrolli, transpordi, sorteerimise ning pagasi peale- ja mahalaadimise eest kannavad hoolt erinevate kutsealade esindajad ja eri ettevõtted.

Odavlendude mudel: kõiki töökohustusi (nt reisijate lennule registreerimine, turvakontroll, pagasi peale- ja mahalaadimine), mida T1s täidavad erineva kutsealade esindajad, täidavad samad isikud. Kõik toimingud tehakse terminali ühel kindlal piiratud alal. Tänu sellele on vaja väga vähe töötajad ja kiireneb reisijatevool.

Maapealse teeninduse läbilaskevõime

Samal ajal kolm kuni viis (sõltuvalt lennuki tüübist) starti või maandumist.

Üks start tunnis.

Ruumid ja võimalused

Ruumid ja võimalused, mis võimaldavad pakkuda head teenindust, sealhulgas põhjalikult välja töötatud pagasiveo süsteem, meeldivad ootesaalid koos seal pakutavate teenustega, võimalused erinevate maapealse teenindusega tegelevate ettevõtjate vajaduste rahuldamiseks jne.

Elementaarsed ruumid ja võimalused, mis vastavad peamiselt laoruumi standarditele (nt betoonpõrandad, vaid mõned üksikud aknad).

| (19) | Soome märkis, et kuna T2 suutis pakkuda maapealset teenindust vaid ühele startivale lennukile tunnis, sobis see üksnes punktist punkti lendavatele lennuettevõtjatele, kes kasutasid suuri lennukeid. Samal ajal nõudis terminali käitaja selleks, et optimeerida oma personalikasutust, lennuettevõtjatelt pikaajaliste lepingute sõlmimist ja samuti kokkuleppimist graafikutes – näiteks ei saanud lennuettevõtjad teha alati lende neile sobival ajal, nagu see oli võimalik T1s. Soome väitel võimaldas personalikulude ja pakutavate teenuste taseme optimeerimine hoida võrreldes T1ga kokku umbes [...]. |
| --- | --- |

(19)

Soome märkis, et kuna T2 suutis pakkuda maapealset teenindust vaid ühele startivale lennukile tunnis, sobis see üksnes punktist punkti lendavatele lennuettevõtjatele, kes kasutasid suuri lennukeid. Samal ajal nõudis terminali käitaja selleks, et optimeerida oma personalikasutust, lennuettevõtjatelt pikaajaliste lepingute sõlmimist ja samuti kokkuleppimist graafikutes – näiteks ei saanud lennuettevõtjad teha alati lende neile sobival ajal, nagu see oli võimalik T1s. Soome väitel võimaldas personalikulude ja pakutavate teenuste taseme optimeerimine hoida võrreldes T1ga kokku umbes [...].

| (20) | Soome märkis, et enne T2 renoveerimistööde alustamist ja sealse odavlendude strateegia paikapanekut arutati küsimust mitu korda Finavia juhatuse koosolekutel. Selle jaoks koostati ka äriplaan. T2 renoveerimise ja odavlendude strateegia rakendamise äriplaan (halvim võimalik stsenaarium) on kokku võetud järgmises tabelis: [...] |
| --- | --- |

(20)

Soome märkis, et enne T2 renoveerimistööde alustamist ja sealse odavlendude strateegia paikapanekut arutati küsimust mitu korda Finavia juhatuse koosolekutel. Selle jaoks koostati ka äriplaan. T2 renoveerimise ja odavlendude strateegia rakendamise äriplaan (halvim võimalik stsenaarium) on kokku võetud järgmises tabelis: [...]

| (21) | Soome märkis, et eelnevalt koostatud äriplaan põhines ettevaatlikel eeldustel, mistõttu alahinnati selles vaatlusaluse perioodi viimaste aastate oodatavaid tulusid ja ülehinnati kulusid. Muude stsenaariumide alusel oleks odavlendude strateegia olnud veelgi tasuvam. T2 kasutanud lennuettevõtjate makstud kogutasude erinevus oli eri stsenaariumides [...] ühe lennuki teenindamise kohta. Kuna otsuse odavlendude strateegia kohta langetas tehtud arvutuste ja uuringute põhjal Finavia juhatus, ei olnud riik sellega seotud. Meetmete võtmise aluseks ei olnud ametivõimude nõuded või korraldused, ka ei osalenud ametivõimud meetmete võtmisel. |
| --- | --- |

(21)

Soome märkis, et eelnevalt koostatud äriplaan põhines ettevaatlikel eeldustel, mistõttu alahinnati selles vaatlusaluse perioodi viimaste aastate oodatavaid tulusid ja ülehinnati kulusid. Muude stsenaariumide alusel oleks odavlendude strateegia olnud veelgi tasuvam. T2 kasutanud lennuettevõtjate makstud kogutasude erinevus oli eri stsenaariumides [...] ühe lennuki teenindamise kohta. Kuna otsuse odavlendude strateegia kohta langetas tehtud arvutuste ja uuringute põhjal Finavia juhatus, ei olnud riik sellega seotud. Meetmete võtmise aluseks ei olnud ametivõimude nõuded või korraldused, ka ei osalenud ametivõimud meetmete võtmisel.

| (22) | Soome märkis, et Finavia ja Airpro tegutsesid kooskõlas ettevõtluspõhimõtetega ning rahastasid oma tegevust klientidelt kogutud ja muu äritegevuse tulemusel kogunenud teenustasudest ja tulust. Eeskätt ei saanud ei Finavia ega Airpro vahendeid riigieelarvest: nad tegutsesid kasumlikult ja eraldasid vastavalt nende suhtes kehtestatud kasumi jaotamise nõuetele igal aastal osa oma kasumist riigile. |
| --- | --- |

(22)

Soome märkis, et Finavia ja Airpro tegutsesid kooskõlas ettevõtluspõhimõtetega ning rahastasid oma tegevust klientidelt kogutud ja muu äritegevuse tulemusel kogunenud teenustasudest ja tulust. Eeskätt ei saanud ei Finavia ega Airpro vahendeid riigieelarvest: nad tegutsesid kasumlikult ja eraldasid vastavalt nende suhtes kehtestatud kasumi jaotamise nõuetele igal aastal osa oma kasumist riigile.

| (23) | Soome märkis, et Finavia tulemuseesmärgid pani paika transpordi- ja kommunikatsiooniministeerium. Need tulemuseesmärgid kehtestati siiski ettevõttele tervikuna, konkreetsed äriotsused langetas Finavia oma äranägemise järgi. Paaril viimasel aastal (2003–2005) oli Finavia kasumi nõue umbes 4 % investeeritud kapitalist. Finavia tulemuslikkus on kokku võetud järgmises tabelis.

  Finavia põhilised finantsandmed miljonites eurodes (tegelikud summad)









  Aasta | 2003 | 2004 | 2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tulud | 219 | 234 | 243 |
| Kasum | 17 | 15 | 22 |
| Riigile makstud dividendid | 6 | 5 | 10 |

(23)

Soome märkis, et Finavia tulemuseesmärgid pani paika transpordi- ja kommunikatsiooniministeerium. Need tulemuseesmärgid kehtestati siiski ettevõttele tervikuna, konkreetsed äriotsused langetas Finavia oma äranägemise järgi. Paaril viimasel aastal (2003–2005) oli Finavia kasumi nõue umbes 4 % investeeritud kapitalist. Finavia tulemuslikkus on kokku võetud järgmises tabelis.

Finavia põhilised finantsandmed miljonites eurodes (tegelikud summad)

Aasta

2003

2004

2005

Tulud

219

234

243

Kasum

17

15

22

Riigile makstud dividendid

6

5

10

| (24) | Soome märkis, et Finavia ei koostanud lennujaamapõhiseid finantsaruandeid, sest kõik tema lennujaamad olid osa samast juriidilisest isikust. Alates 2000. aastast oli Finavia sellegipoolest kogunud lennujaamapõhist teavet oma ettevõttesiseseid arvutusi (tegelikke andmeid) aluseks võttes. See teave põhines lennujaamade läbilaskevõime ja sellega kaasneva tulu muutumisel ning lennujaamades kasutatavate ressurssidega, nimelt personali, allhangitud teenuste ja põhivara amortisatsiooniga seotud kuludel. Finavia üldine tulemuslikkus TMP lennujaamas (v.a Airpro pakutud teenused) on kokku võetud järgmises tabelis. [...] |
| --- | --- |

(24)

Soome märkis, et Finavia ei koostanud lennujaamapõhiseid finantsaruandeid, sest kõik tema lennujaamad olid osa samast juriidilisest isikust. Alates 2000. aastast oli Finavia sellegipoolest kogunud lennujaamapõhist teavet oma ettevõttesiseseid arvutusi (tegelikke andmeid) aluseks võttes. See teave põhines lennujaamade läbilaskevõime ja sellega kaasneva tulu muutumisel ning lennujaamades kasutatavate ressurssidega, nimelt personali, allhangitud teenuste ja põhivara amortisatsiooniga seotud kuludel. Finavia üldine tulemuslikkus TMP lennujaamas (v.a Airpro pakutud teenused) on kokku võetud järgmises tabelis. [...]

| (25) | Lisaks ärilisele tegevusele hõlmasid Finavia finantstulemused TMP lennujaamas avaliku sektori ülesannete täitmist, näiteks lennujuhtimist ja TMP lennujaama lennuraja kasutamist sõjalisel otstarbel. Soome selgitas, et TMP lennujaama lennurada pidi olema sõjalisel otstarbel kasutamisvalmis ööpäeva- ja aastaringselt. Lennurada kasutati tõepoolest ka sõjalisel otstarbel (vähemalt 30 % aasta tegelikest lendudest). Lennujuhtimise kulu moodustas umbes [...]. Eespool esitatud näitajates on arvesse võetud renti, mida Airpro maksis Finaviale T2 kasutamise eest, maandumistasusid ning teisi lennujaamatasusid T2 kasutanud lennuettevõtjatele pakutud teenuste eest. |
| --- | --- |

(25)

Lisaks ärilisele tegevusele hõlmasid Finavia finantstulemused TMP lennujaamas avaliku sektori ülesannete täitmist, näiteks lennujuhtimist ja TMP lennujaama lennuraja kasutamist sõjalisel otstarbel. Soome selgitas, et TMP lennujaama lennurada pidi olema sõjalisel otstarbel kasutamisvalmis ööpäeva- ja aastaringselt. Lennurada kasutati tõepoolest ka sõjalisel otstarbel (vähemalt 30 % aasta tegelikest lendudest). Lennujuhtimise kulu moodustas umbes [...]. Eespool esitatud näitajates on arvesse võetud renti, mida Airpro maksis Finaviale T2 kasutamise eest, maandumistasusid ning teisi lennujaamatasusid T2 kasutanud lennuettevõtjatele pakutud teenuste eest.

| (26) | Veel selgitas Soome, et Airpro oli aktsiaselts ja Finaviast õiguslikult eraldiseisev. Järgmises tabelis on esitatud kokkuvõte Airpro tegelikest finantstulemustest tegutsemisel TMP lennujaamas. [...] |
| --- | --- |

(26)

Veel selgitas Soome, et Airpro oli aktsiaselts ja Finaviast õiguslikult eraldiseisev. Järgmises tabelis on esitatud kokkuvõte Airpro tegelikest finantstulemustest tegutsemisel TMP lennujaamas. [...]

| (27) | Airpro finantstulemused TMP lennujaamas hõlmasid kulusid, näiteks T2 renti, Airpro enda kulusid personalile ja seadmetele ning Finavia osutatud teenustega seotud kulusid. Finantsaruandes olid esitatud tulud, näiteks Ryanairi makstud kogutasu, parkimistasud ja muu äritulu. |
| --- | --- |

(27)

Airpro finantstulemused TMP lennujaamas hõlmasid kulusid, näiteks T2 renti, Airpro enda kulusid personalile ja seadmetele ning Finavia osutatud teenustega seotud kulusid. Finantsaruandes olid esitatud tulud, näiteks Ryanairi makstud kogutasu, parkimistasud ja muu äritulu.

| (28) | Seepärast väitis Soome, et Finavia ja Airpro toimisid turumajanduse tingimustes tegutsevate investoritena, kui nad otsustasid rakendada odavlendude strateegiat ja muuta kaubaangaari odavlendude reisiterminaliks. |
| --- | --- |

(28)

Seepärast väitis Soome, et Finavia ja Airpro toimisid turumajanduse tingimustes tegutsevate investoritena, kui nad otsustasid rakendada odavlendude strateegiat ja muuta kaubaangaari odavlendude reisiterminaliks.

| (29) | Soome väitis, et isegi kui käsitada T2 renoveerimise rahastamist riigiabina, oleks see ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel siseturuga kokkusobiv, sest vastas 2005. aasta lennundussuunistes sätestatud kokkusobivuse kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(29)

Soome väitis, et isegi kui käsitada T2 renoveerimise rahastamist riigiabina, oleks see ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel siseturuga kokkusobiv, sest vastas 2005. aasta lennundussuunistes sätestatud kokkusobivuse kriteeriumidele.

| (30) | Veel väitis Soome, et meetmeid võis käsitada üldise huvi eesmärke teenivatena, mille taga ei olnud Soome meelest mitte üksnes lennujaama tegevuse üldist huvi pakkuv olemus, vaid ka piirkonna liiklusühenduste mitmekesistamine viisil, mis vastas elanike ja ühiskonna vajadustele. Soome väitel olid T2 kohandused seepärast proportsioonis nende eesmärgiga ja saavutatud tulemusega. |
| --- | --- |

(30)

Veel väitis Soome, et meetmeid võis käsitada üldise huvi eesmärke teenivatena, mille taga ei olnud Soome meelest mitte üksnes lennujaama tegevuse üldist huvi pakkuv olemus, vaid ka piirkonna liiklusühenduste mitmekesistamine viisil, mis vastas elanike ja ühiskonna vajadustele. Soome väitel olid T2 kohandused seepärast proportsioonis nende eesmärgiga ja saavutatud tulemusega.

| (31) | Lisaks väitis Soome, et lennujaamade tegevusel on iseärasused, mida tuleks arvesse võtta. TMP lennujaam aitas näiteks parandada rohkem ülekoormatud lennujaamades liikuvust vastavalt liidu eesmärgile. TMP lennujaama käitamine aitas sellises hõredalt asustatud riigis nagu Soome kaasa piirkonna tasakaalustatud arengule. Seoses sellega oli eriti tähtis tagada Soome äärepoolsemate alade lennuühendus Euroopaga, sest muud transpordiliigid ei olnud elujõuline alternatiiv. Terminali ehituskulud olid proportsioonis eesmärgiga ning ka vajalikud. Lähtudes äriplaanist ja tegelikest näitajatest, olid kõnealusel infrastruktuuril keskpikas perspektiivis piisavad kasutusväljavaated. T2 oli avatud õiglasel ja mittediskrimineerival viisil kõikidele lennuettevõtjatele. Seni aga ei olnud ükski lennuettevõtja peale Ryanairi selle suhtes oma huvi üles näidanud. |
| --- | --- |

(31)

Lisaks väitis Soome, et lennujaamade tegevusel on iseärasused, mida tuleks arvesse võtta. TMP lennujaam aitas näiteks parandada rohkem ülekoormatud lennujaamades liikuvust vastavalt liidu eesmärgile. TMP lennujaama käitamine aitas sellises hõredalt asustatud riigis nagu Soome kaasa piirkonna tasakaalustatud arengule. Seoses sellega oli eriti tähtis tagada Soome äärepoolsemate alade lennuühendus Euroopaga, sest muud transpordiliigid ei olnud elujõuline alternatiiv. Terminali ehituskulud olid proportsioonis eesmärgiga ning ka vajalikud. Lähtudes äriplaanist ja tegelikest näitajatest, olid kõnealusel infrastruktuuril keskpikas perspektiivis piisavad kasutusväljavaated. T2 oli avatud õiglasel ja mittediskrimineerival viisil kõikidele lennuettevõtjatele. Seni aga ei olnud ükski lennuettevõtja peale Ryanairi selle suhtes oma huvi üles näidanud.

| (32) | Soome väitel ei mõjutanud kõnealune infrastruktuur kaubandust viisil, mis oleks vastuolus liidu huvidega. TMP lennujaam oli väike ja seepärast ei olnud meetmete mõju liidu tasandil märkimisväärne. Pealegi kaalus meetmete kasulikkus piirkonna seisukohast üles mis tahes kahjuliku mõju liidu tasandil. |
| --- | --- |

(32)

Soome väitel ei mõjutanud kõnealune infrastruktuur kaubandust viisil, mis oleks vastuolus liidu huvidega. TMP lennujaam oli väike ja seepärast ei olnud meetmete mõju liidu tasandil märkimisväärne. Pealegi kaalus meetmete kasulikkus piirkonna seisukohast üles mis tahes kahjuliku mõju liidu tasandil.

3.2.   Finavia ja Airpro vahel TMP lennujaama T2 kohta sõlmitud rendileping

| (33) | Soome märkis, et Finavia sõlmis 23. veebruaril 2003 Airproga T2 kohta rendilepingu ajavahemikuks 1. aprill 2003 kuni 31. märts 2013 (edaspidi ka „rendileping”). Ehkki renoveerimiskulud tasus algselt Finavia, peaks Airpro hüvitama Finaviale need kulud rendi maksmisel. Soome esitas ka selle rendilepingu koopia. |
| --- | --- |

(33)

Soome märkis, et Finavia sõlmis 23. veebruaril 2003 Airproga T2 kohta rendilepingu ajavahemikuks 1. aprill 2003 kuni 31. märts 2013 (edaspidi ka „rendileping”). Ehkki renoveerimiskulud tasus algselt Finavia, peaks Airpro hüvitama Finaviale need kulud rendi maksmisel. Soome esitas ka selle rendilepingu koopia.

| (34) | Vastavalt rendilepingule maksab Airpro rajatiste kasutamise eest iga kuu renti [...], millele lisandub käibemaks [...]. Sellest tulenevalt on rendisumma koos käibemaksuga kuus [...]. Lepingus on sätestatud, et peale põhirendi sisaldab see rent ka kulusid, mis tekkisid kaubaangaari muutmisel odavlendude reisiterminaliks, ja sellega seotud intressi. |
| --- | --- |

(34)

Vastavalt rendilepingule maksab Airpro rajatiste kasutamise eest iga kuu renti [...], millele lisandub käibemaks [...]. Sellest tulenevalt on rendisumma koos käibemaksuga kuus [...]. Lepingus on sätestatud, et peale põhirendi sisaldab see rent ka kulusid, mis tekkisid kaubaangaari muutmisel odavlendude reisiterminaliks, ja sellega seotud intressi.

| (35) | Soome märkis, et rendilepingu sõlmimise ajal oli T2 kohandamine alles pooleli ja rendisumma kindlaksmääramisel tuli aluseks võtta hinnangulisi renoveerimiskulusid. Kulude suuruseks hinnati 700 000 eurot ja nende prognoositavaks mõjuks igakuisele rendile umbes [...]. Lisaks renoveerimiskulude hindamisele prognoosis Finavia, et pärast T2 kasutuselevõttu tehtavate lisatööde ja -korralduste kulud oleksid umbes [...] ja nende mõju igakuisele rendile [...]. Vastavalt nendele arvutustele hüvitas Airpro Finaviale T2 kohandamisel tehtud kulutused igakuise rendimaksega, mille suurus oli [...]. |
| --- | --- |

(35)

Soome märkis, et rendilepingu sõlmimise ajal oli T2 kohandamine alles pooleli ja rendisumma kindlaksmääramisel tuli aluseks võtta hinnangulisi renoveerimiskulusid. Kulude suuruseks hinnati 700 000 eurot ja nende prognoositavaks mõjuks igakuisele rendile umbes [...]. Lisaks renoveerimiskulude hindamisele prognoosis Finavia, et pärast T2 kasutuselevõttu tehtavate lisatööde ja -korralduste kulud oleksid umbes [...] ja nende mõju igakuisele rendile [...]. Vastavalt nendele arvutustele hüvitas Airpro Finaviale T2 kohandamisel tehtud kulutused igakuise rendimaksega, mille suurus oli [...].

| (36) | Soome väitis, et Airpro makstud igakuine rent ei jäänud allapoole turuhinda. Airpro makstud rent oli tegelikult isegi suurem kui eelmise rentniku DHLi makstud rent. DHLi igakuine rent rajatiste kasutamise eest oli ilma käibemaksuta [...], mis vastas umbes summale [...] (10). Käibemaksu osa oli [...], seega koos käibemaksuga oli igakuine rent [...], mis vastas umbes summale [...]. |
| --- | --- |

(36)

Soome väitis, et Airpro makstud igakuine rent ei jäänud allapoole turuhinda. Airpro makstud rent oli tegelikult isegi suurem kui eelmise rentniku DHLi makstud rent. DHLi igakuine rent rajatiste kasutamise eest oli ilma käibemaksuta [...], mis vastas umbes summale [...] (10). Käibemaksu osa oli [...], seega koos käibemaksuga oli igakuine rent [...], mis vastas umbes summale [...].

| (37) | Veel märkis Soome, et kui odavlendude strateegiat ei oleks rakendatud ja kaubaangaari ei oleks muudetud odavlendude terminaliks, oleks T2 võinud jääda seisma tühjalt, mis oleks teinud TMP lennujaama rahalise olukorra keeruliseks. |
| --- | --- |

(37)

Veel märkis Soome, et kui odavlendude strateegiat ei oleks rakendatud ja kaubaangaari ei oleks muudetud odavlendude terminaliks, oleks T2 võinud jääda seisma tühjalt, mis oleks teinud TMP lennujaama rahalise olukorra keeruliseks.

3.3.   Odavlendude strateegia rakendamine Airpro poolt ning 3. aprillil 2003 Airpro ja Ryanairi vahel sõlmitud kokkulepe

| (38) | Seoses odavlendude strateegia rakendamisega Airpro poolt selgitas Soome, et arutelud lennuettevõtjatega olid alanud varem. Enne kui tehti otsus rakendada TMP lennujaamas odavlendude strateegiat, olid toimunud mitme aasta vältel arutelud näiteks Ryanairiga. |
| --- | --- |

(38)

Seoses odavlendude strateegia rakendamisega Airpro poolt selgitas Soome, et arutelud lennuettevõtjatega olid alanud varem. Enne kui tehti otsus rakendada TMP lennujaamas odavlendude strateegiat, olid toimunud mitme aasta vältel arutelud näiteks Ryanairiga.

| (39) | Soome väitel oli kiri, mille Airpro saatis mitmele lennuettevõtjale ettepanekuga kaaluda odavlendude terminalis tegevuse alustamist, vaid üks osa T2 turundusstrateegiast. TMP lennujaama T2 turundusega tegeleti alates 2002. aastast mitmel aastal aktiivselt rahvusvahelisel messil World Routes (11). Eeldati, et Ryanairi kõrval leidub ka teisi lennuettevõtjaid, kes oleksid huvitatud selles terminalis tegutsemisest. |
| --- | --- |

(39)

Soome väitel oli kiri, mille Airpro saatis mitmele lennuettevõtjale ettepanekuga kaaluda odavlendude terminalis tegevuse alustamist, vaid üks osa T2 turundusstrateegiast. TMP lennujaama T2 turundusega tegeleti alates 2002. aastast mitmel aastal aktiivselt rahvusvahelisel messil World Routes (11). Eeldati, et Ryanairi kõrval leidub ka teisi lennuettevõtjaid, kes oleksid huvitatud selles terminalis tegutsemisest.

| (40) | Soome esitas turundustegevuse osana saadetud kirja koopia. Kirjas olid esitatud T2 tasud, näiteks maapealse teeninduse ja terminali kasutamise tasud, mille suurus sõltus kasutatava lennuki tüübist. Peale T2 tasude peavad lennuettevõtjad maksma tavapäraseid maandumis-, terminali navigatsiooni- ja julgestustasusid. |
| --- | --- |

(40)

Soome esitas turundustegevuse osana saadetud kirja koopia. Kirjas olid esitatud T2 tasud, näiteks maapealse teeninduse ja terminali kasutamise tasud, mille suurus sõltus kasutatava lennuki tüübist. Peale T2 tasude peavad lennuettevõtjad maksma tavapäraseid maandumis-, terminali navigatsiooni- ja julgestustasusid.

| (41) | Soome esitas koopia Airpro ja Ryanairi vahel 3. aprillil 2003 sõlmitud kokkuleppest (edaspidi „kokkulepe”), mille kehtivusaeg oli [...]. Kokkuleppes on sätestatud käitamis- ja finantstingimused, mille alusel peab Ryanair alustama ja käigus hoidma TMP lennujaama T2e saabuvaid ja sealt väljuvaid kommertslende. Kokkulepe jõustus päeval pärast sellele allkirjastamist (st 4. aprillil 2003) ja lõpeb [...]. |
| --- | --- |

(41)

Soome esitas koopia Airpro ja Ryanairi vahel 3. aprillil 2003 sõlmitud kokkuleppest (edaspidi „kokkulepe”), mille kehtivusaeg oli [...]. Kokkuleppes on sätestatud käitamis- ja finantstingimused, mille alusel peab Ryanair alustama ja käigus hoidma TMP lennujaama T2e saabuvaid ja sealt väljuvaid kommertslende. Kokkulepe jõustus päeval pärast sellele allkirjastamist (st 4. aprillil 2003) ja lõpeb [...].

| (42) | Ryanair maksab alates 4. aprillist 2003 TMP lennujaama osutatavate teenuste eest iga (lahkuva ja saabuva) B737-800 või mõnda muud B737-tüüpi lennuki (mille maksimaalne stardimass (12) on 67 000 kg) teenindamise eest ühtset tasu ehk nn kogutasu. Tasu sisaldab maandumis- ja starditasu, valgustustasu, müra- ja öörahu rikkumise maksu, terminali navigatsioonitasu, seisuplatsitasu ja reisijate teenindamise tasu (sealhulgas julgestustasu ja turvamaksu) ning reisijatasu. |
| --- | --- |

(42)

Ryanair maksab alates 4. aprillist 2003 TMP lennujaama osutatavate teenuste eest iga (lahkuva ja saabuva) B737-800 või mõnda muud B737-tüüpi lennuki (mille maksimaalne stardimass (12) on 67 000 kg) teenindamise eest ühtset tasu ehk nn kogutasu. Tasu sisaldab maandumis- ja starditasu, valgustustasu, müra- ja öörahu rikkumise maksu, terminali navigatsioonitasu, seisuplatsitasu ja reisijate teenindamise tasu (sealhulgas julgestustasu ja turvamaksu) ning reisijatasu.

| (43) | Nagu allpool esitatud tabelitest selgub, sõltub kogutasu Ryanairi lendude igapäevasest sagedusest ja kokkuleppe täitmise aastast. [...] |
| --- | --- |

(43)

Nagu allpool esitatud tabelitest selgub, sõltub kogutasu Ryanairi lendude igapäevasest sagedusest ja kokkuleppe täitmise aastast. [...]

| (44) | Kokkuleppes kohustub Ryanair alustama tegevust TMP lennujaamas [...] edasi-tagasilennuga päevas. Lisaks nõustub Ryanair eelnevalt teatama [...], juhul kui vajadus teenindamise järele peaks vähenema. |
| --- | --- |

(44)

Kokkuleppes kohustub Ryanair alustama tegevust TMP lennujaamas [...] edasi-tagasilennuga päevas. Lisaks nõustub Ryanair eelnevalt teatama [...], juhul kui vajadus teenindamise järele peaks vähenema.

| (45) | [...] |
| --- | --- |

(45)

[...]

| (46) | Vastavalt kokkuleppele oodatakse, et Ryanair toob esimesel 12 kuul TMP lennujaama umbes [...] lahkuvat reisijat ja järgmisel 12 kuul umbes [...] lahkuvat reisijat. |
| --- | --- |

(46)

Vastavalt kokkuleppele oodatakse, et Ryanair toob esimesel 12 kuul TMP lennujaama umbes [...] lahkuvat reisijat ja järgmisel 12 kuul umbes [...] lahkuvat reisijat.

| (47) | Kokkuleppe kohaselt on TMP lennujaama T2 maksimaalne teenindamisvõime ajavahemikus 7.00–24.00 üks lennuk tunnis. Ryanair ja Airpro lepivad eelnevalt kokku lennugraafikus. |
| --- | --- |

(47)

Kokkuleppe kohaselt on TMP lennujaama T2 maksimaalne teenindamisvõime ajavahemikus 7.00–24.00 üks lennuk tunnis. Ryanair ja Airpro lepivad eelnevalt kokku lennugraafikus.

| (48) | Airpro hoiab töös reisijate teenindamise letti, mis asub heas asukohas lennujaama peaterminalis T1, ja pakub seal Ryanairi reisijatele broneerimisvõimalust. Vastavalt kokkuleppele maksab Ryanair Airprole vahendustasu [...] kõikide Ryanairi lendude pealt (välja arvatud maksud ja tasud), mille Airpro on deebet- või krediitkaartide vahendusel müünud. |
| --- | --- |

(48)

Airpro hoiab töös reisijate teenindamise letti, mis asub heas asukohas lennujaama peaterminalis T1, ja pakub seal Ryanairi reisijatele broneerimisvõimalust. Vastavalt kokkuleppele maksab Ryanair Airprole vahendustasu [...] kõikide Ryanairi lendude pealt (välja arvatud maksud ja tasud), mille Airpro on deebet- või krediitkaartide vahendusel müünud.

| (49) | Kokkuleppega on ette nähtud ka kord TMP lennujaama lennuraja vajalike hooldustööde ajaks 2003. aasta suvel, mil lennujaam liikluseks suletakse. Sel perioodil suunatakse TMP lennujaama liiklus Pori lennujaama ja Airpro korraldab Ryanairi reisijatele bussitranspordi. |
| --- | --- |

(49)

Kokkuleppega on ette nähtud ka kord TMP lennujaama lennuraja vajalike hooldustööde ajaks 2003. aasta suvel, mil lennujaam liikluseks suletakse. Sel perioodil suunatakse TMP lennujaama liiklus Pori lennujaama ja Airpro korraldab Ryanairi reisijatele bussitranspordi.

| (50) | Soome väitel on Airpro ja Ryanairi vaheline kokkulepe sõlmitud ärilistel alustel ning sellega ei kaasne riigiabi. Ka teistel lennuettevõtjatel oli võimalus leppida Airproga kokku lepingutingimustes, mis sarnanesid Ryanairiga sõlmitud kokkuleppes sätestatud tingimustega. Näiteks 2004. aasta messi jaoks koostatud brošüüris „The Case for Tampere-Pirkkala Airport” rõhutati, et T2 oli avatud kõikidele käitajatele, kuna sel ajal oli terminal valmis vastu võtma veel kahte lennuettevõtjat. |
| --- | --- |

(50)

Soome väitel on Airpro ja Ryanairi vaheline kokkulepe sõlmitud ärilistel alustel ning sellega ei kaasne riigiabi. Ka teistel lennuettevõtjatel oli võimalus leppida Airproga kokku lepingutingimustes, mis sarnanesid Ryanairiga sõlmitud kokkuleppes sätestatud tingimustega. Näiteks 2004. aasta messi jaoks koostatud brošüüris „The Case for Tampere-Pirkkala Airport” rõhutati, et T2 oli avatud kõikidele käitajatele, kuna sel ajal oli terminal valmis vastu võtma veel kahte lennuettevõtjat.

| (51) | Järgmisena leidis Soome, et Ryanairi TMP lennujaamas makstud tasud olid kulupõhised ning tõid Airprole ja Finaviale TMP lennujaamas sisse majanduslikku tulu. Airpro kogus Ryanairilt tasusid enda ja ka Finavia osutatud teenuste eest. Seejärel edastas Airpro tasud, mis Ryanair oli maksnud lennujaamas tegutsemise eest, Finavia avaldatava Soome lennundusteabe kogumiku (13) kohaselt Finaviale. Tasude erinevused olid tingitud asjaomase teenuse laadist ja ulatusest. |
| --- | --- |

(51)

Järgmisena leidis Soome, et Ryanairi TMP lennujaamas makstud tasud olid kulupõhised ning tõid Airprole ja Finaviale TMP lennujaamas sisse majanduslikku tulu. Airpro kogus Ryanairilt tasusid enda ja ka Finavia osutatud teenuste eest. Seejärel edastas Airpro tasud, mis Ryanair oli maksnud lennujaamas tegutsemise eest, Finavia avaldatava Soome lennundusteabe kogumiku (13) kohaselt Finaviale. Tasude erinevused olid tingitud asjaomase teenuse laadist ja ulatusest.

| (52) | Soome märkis, et kõik TMP lennujaama kasutanud lennuettevõtjad maksid sama kvaliteediga teenuste eest ühesuguseid tasusid. Näiteks T2s osutatud teenuste eest kogutud reisijatasu sõltus osutatud teenuste kvaliteedist. Ryanairi lennupiletile märgitud reisija teenustasu kogumisel ei olnud Finavial ega Airprol mingit rolli, seda kogus oma reisijatelt Ryanair. Vastupidiselt Blue1 väidetele, ei olnud Ryanair vabastatud reisijatasu maksmisest. Fakt, et Airpro tegevus T2s oli kasumlik, on tõend selle kohta, et Ryanair pidi maksma Airpro osutatud teenuste eest tasu. |
| --- | --- |

(52)

Soome märkis, et kõik TMP lennujaama kasutanud lennuettevõtjad maksid sama kvaliteediga teenuste eest ühesuguseid tasusid. Näiteks T2s osutatud teenuste eest kogutud reisijatasu sõltus osutatud teenuste kvaliteedist. Ryanairi lennupiletile märgitud reisija teenustasu kogumisel ei olnud Finavial ega Airprol mingit rolli, seda kogus oma reisijatelt Ryanair. Vastupidiselt Blue1 väidetele, ei olnud Ryanair vabastatud reisijatasu maksmisest. Fakt, et Airpro tegevus T2s oli kasumlik, on tõend selle kohta, et Ryanair pidi maksma Airpro osutatud teenuste eest tasu.

| (53) | Finavia kogus TMP lennujaamas Ryanairilt Airpro vahendusel järgmised tasud, mis olid kokku [...]:






  — | maandumistasu (14): [...] |
| --- | --- | --- |

(53)

Finavia kogus TMP lennujaamas Ryanairilt Airpro vahendusel järgmised tasud, mis olid kokku [...]:

—

maandumistasu (14): [...]

| — | aeronavigatsiooniteenuste tasu: [...] |
| --- | --- |

—

aeronavigatsiooniteenuste tasu: [...]

| (54) | Aeronavigatsiooni tasude kohta märkis Soome, et need sõltusid lennuki kaalust, lennu pikkusest ja kasutatud teenuste sisust. Finavia kasum sisaldas ka marsruudi navigatsioonitasu, (15) mis oli 2006. aastal umbes [...] ja mis suureneks Ryanairi lendude sagenemisega. |
| --- | --- |

(54)

Aeronavigatsiooni tasude kohta märkis Soome, et need sõltusid lennuki kaalust, lennu pikkusest ja kasutatud teenuste sisust. Finavia kasum sisaldas ka marsruudi navigatsioonitasu, (15) mis oli 2006. aastal umbes [...] ja mis suureneks Ryanairi lendude sagenemisega.

| (55) | Lisaks selgitas Soome, et 2005. aastal tõi Ryanairi tegevus TMP lennujaamas kasu kokku [...]. Lõpetuseks väitis Soome, et Ryanair oli kokkuleppega võtnud endale ka kohustuse suurendada lennuliiklust ja saavutada kokkuleppes märgitud reisijatega seotud eesmärgid. |
| --- | --- |

(55)

Lisaks selgitas Soome, et 2005. aastal tõi Ryanairi tegevus TMP lennujaamas kasu kokku [...]. Lõpetuseks väitis Soome, et Ryanair oli kokkuleppega võtnud endale ka kohustuse suurendada lennuliiklust ja saavutada kokkuleppes märgitud reisijatega seotud eesmärgid.

4.   KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED

| (56) | Komisjon sai märkusi neljalt huvitatud isikult. |
| --- | --- |

(56)

Komisjon sai märkusi neljalt huvitatud isikult.

4.1.   Ryanair

| (57) | Ryanair väitis oma 16. novembril 2007 esitatud märkustes esmalt seda, et tema arvates ei olnud ametliku uurimismenetluse algatamine õiglane ega vajalik. Ta väljendas ka kahetsust selle üle, et komisjon ei olnud andnud Ryanairile võimalust osaleda esialgses uurimises. |
| --- | --- |

(57)

Ryanair väitis oma 16. novembril 2007 esitatud märkustes esmalt seda, et tema arvates ei olnud ametliku uurimismenetluse algatamine õiglane ega vajalik. Ta väljendas ka kahetsust selle üle, et komisjon ei olnud andnud Ryanairile võimalust osaleda esialgses uurimises.

| (58) | Juhtumi enda kohta märkis Ryanair, et tema arvates oleks komisjon pidanud tuginema tavapärastele ärikokkulepetele ning otsustama, et kõnealune kokkulepe on kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttega ja sellega ei kaasne riigiabi. Ryanair oli seda meelt, et tema kohalolek TMP lennujaamas tuli kasuks nii Finaviale kui ka Airprole, mõlemad ettevõtjad toimisid turumajanduse tingimustes tegutsevate ettevõtjatena ja T2 rahastamine ei kujutanud endast riigiabi. |
| --- | --- |

(58)

Juhtumi enda kohta märkis Ryanair, et tema arvates oleks komisjon pidanud tuginema tavapärastele ärikokkulepetele ning otsustama, et kõnealune kokkulepe on kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttega ja sellega ei kaasne riigiabi. Ryanair oli seda meelt, et tema kohalolek TMP lennujaamas tuli kasuks nii Finaviale kui ka Airprole, mõlemad ettevõtjad toimisid turumajanduse tingimustes tegutsevate ettevõtjatena ja T2 rahastamine ei kujutanud endast riigiabi.

| (59) | Seoses odavlendude terminali väljaarendamisega TMP lennujaamas selgitas Ryanair, et liidus olid pooleli projektid, mille eesmärk oli diferentseerida liidu lennujaamades pakutavaid teenuseid, et rahuldada odavlennuettevõtjate ja nende reisijate vajadusi. Lennujaamades pakutavate teenuste diferentseeritud tase tõi kaasa lennuettevõtjate makstavad diferentseeritud tasud. TMP lennujaam oli üks esimesi, kes pakkus ühes lennujaamas diferentseeritud tasemel teenuseid. Ryanair kinnitas, et lennujaama käitaja Finavia tugines T2 väljaarendamise otsuse langetamisel korralikule äriplaanile, mis viidi kiiresti ellu ja millega suurenesid Finavia tulud. Seepärast oli Ryanair arvamusel, et odavlendude terminali väljaarendamine ei sisaldanud Finavia TMP lennujaamas tegutsemisele suunatud riigiabi elemente. |
| --- | --- |

(59)

Seoses odavlendude terminali väljaarendamisega TMP lennujaamas selgitas Ryanair, et liidus olid pooleli projektid, mille eesmärk oli diferentseerida liidu lennujaamades pakutavaid teenuseid, et rahuldada odavlennuettevõtjate ja nende reisijate vajadusi. Lennujaamades pakutavate teenuste diferentseeritud tase tõi kaasa lennuettevõtjate makstavad diferentseeritud tasud. TMP lennujaam oli üks esimesi, kes pakkus ühes lennujaamas diferentseeritud tasemel teenuseid. Ryanair kinnitas, et lennujaama käitaja Finavia tugines T2 väljaarendamise otsuse langetamisel korralikule äriplaanile, mis viidi kiiresti ellu ja millega suurenesid Finavia tulud. Seepärast oli Ryanair arvamusel, et odavlendude terminali väljaarendamine ei sisaldanud Finavia TMP lennujaamas tegutsemisele suunatud riigiabi elemente.

| (60) | Seoses T2 haldamisega selgitas Ryanair, et konkurentsiga sama lennujaama terminalide vahel paranes tõhusus ja vähenesid kulud. Ryanairi arvamuse kohaselt suurenes tänu T2 kõrgematele tõhususstandarditele T1 tõhusus, mis oli kasulik kõikidele lennujaama kasutanud lennuettevõtjatele. Ryanari teada rentis Airpro terminali välja ärilistel tingimustel. Lisaks tuli Finaviale kasuks lennuliikluse ning maandumis- ja lennujuhtimistasude alusel teenitud tulu suurenemine. Seepärast ei kaasnenud ärikokkulepetega, mille Finavia ja Airpro T2 haldamise kohta sõlmisid, Ryanairi meelest mingit riigiabi. |
| --- | --- |

(60)

Seoses T2 haldamisega selgitas Ryanair, et konkurentsiga sama lennujaama terminalide vahel paranes tõhusus ja vähenesid kulud. Ryanairi arvamuse kohaselt suurenes tänu T2 kõrgematele tõhususstandarditele T1 tõhusus, mis oli kasulik kõikidele lennujaama kasutanud lennuettevõtjatele. Ryanari teada rentis Airpro terminali välja ärilistel tingimustel. Lisaks tuli Finaviale kasuks lennuliikluse ning maandumis- ja lennujuhtimistasude alusel teenitud tulu suurenemine. Seepärast ei kaasnenud ärikokkulepetega, mille Finavia ja Airpro T2 haldamise kohta sõlmisid, Ryanairi meelest mingit riigiabi.

| (61) | Ryanairi ja Airpro vahel sõlmitud kokkuleppe kohta ütles Ryanair kõigepealt seda, et tema ärimudel põhines tõhususe suurendamisel, mille mõju jõudis reisijateni väiksemate lennutasude näol. TMP lennujaamas makstud kogutasu hõlmas kõiki tasusid, mida lennuettevõtjal tuli lennujaamas maksta. T2 kasutamise eest nõutud diferentseeritud tasud olid põhjendatud pakutud teenuste tasemega. Seoses lennujaamatasude vähendamisega, mis oli tingitud lendude sagenemisest, väitis Ryanair, et see oli normaalne äriline käitumine, mida kasutatakse kõikides valdkondades. Enamik Ryanairi ja Airpro vahel T2 kohta sõlmitud kokkuleppe tingimustest olid üldiselt kohaldatavad kõikide lennuettevõtjate suhtes, kellel oleks olnud soov korraldada lende T2st. Seepärast oli Ryanair seisukohal, et tema kokkulepe Airproga ei olnud valikuline. Veel väitis Ryanair, et nii Finaviale kui ka Airprole tuli tema kohalolek TMP lennujaamas kasuks. |
| --- | --- |

(61)

Ryanairi ja Airpro vahel sõlmitud kokkuleppe kohta ütles Ryanair kõigepealt seda, et tema ärimudel põhines tõhususe suurendamisel, mille mõju jõudis reisijateni väiksemate lennutasude näol. TMP lennujaamas makstud kogutasu hõlmas kõiki tasusid, mida lennuettevõtjal tuli lennujaamas maksta. T2 kasutamise eest nõutud diferentseeritud tasud olid põhjendatud pakutud teenuste tasemega. Seoses lennujaamatasude vähendamisega, mis oli tingitud lendude sagenemisest, väitis Ryanair, et see oli normaalne äriline käitumine, mida kasutatakse kõikides valdkondades. Enamik Ryanairi ja Airpro vahel T2 kohta sõlmitud kokkuleppe tingimustest olid üldiselt kohaldatavad kõikide lennuettevõtjate suhtes, kellel oleks olnud soov korraldada lende T2st. Seepärast oli Ryanair seisukohal, et tema kokkulepe Airproga ei olnud valikuline. Veel väitis Ryanair, et nii Finaviale kui ka Airprole tuli tema kohalolek TMP lennujaamas kasuks.

4.2.   SAS Group

| (62) | SAS Group esitas oma märkused 16. novembri 2007. aasta kirjas. SAS Group märkis, et keskendub oma märkustes Finavia ja Airpro vahelisele seosele, T2 kohandamise kuludele ja Ryanairi sooduskohtlemisele TMP lennujaamas. |
| --- | --- |

(62)

SAS Group esitas oma märkused 16. novembri 2007. aasta kirjas. SAS Group märkis, et keskendub oma märkustes Finavia ja Airpro vahelisele seosele, T2 kohandamise kuludele ja Ryanairi sooduskohtlemisele TMP lennujaamas.

| (63) | Finavia ja Airpro vahelise seose kohta väitis SAS Group, et TMP lennujaama tegevdirektor oli ajal, mil Finavia otsustas rentida T2 Airprole, Airpro juhatuse liige. Lisaks ilmnes Finavia ja Airpro tihe seos trükisest „Tampere-Pirkkala Airport Finland’s Future-Ready Airport”. |
| --- | --- |

(63)

Finavia ja Airpro vahelise seose kohta väitis SAS Group, et TMP lennujaama tegevdirektor oli ajal, mil Finavia otsustas rentida T2 Airprole, Airpro juhatuse liige. Lisaks ilmnes Finavia ja Airpro tihe seos trükisest „Tampere-Pirkkala Airport Finland’s Future-Ready Airport”.

| (64) | SAS Group väitis, et Finavia ristsubsideerib T2e tuludega T1st. Eeskätt oli SAS Group arvamusel, et T2s ei tasutud reisijamaksu. Lisaks haldas Airpro väljaspool T2 asuvat parkimisplatsi ja hoidis endale seal saadud tulu. Parkimistasud T2 kõrval asuvas parklas olid kaks korda kõrgemad T1 tasudest. |
| --- | --- |

(64)

SAS Group väitis, et Finavia ristsubsideerib T2e tuludega T1st. Eeskätt oli SAS Group arvamusel, et T2s ei tasutud reisijamaksu. Lisaks haldas Airpro väljaspool T2 asuvat parkimisplatsi ja hoidis endale seal saadud tulu. Parkimistasud T2 kõrval asuvas parklas olid kaks korda kõrgemad T1 tasudest.

| (65) | Seoses T2s pakutavate teenuste maksumusega väitis SAS Group, et Soome ei olnud võimaldanud talle sellele teabele juurdepääsu. SAS Groupil puudus teave selle kohta, kas T2 või TMP lennujaam teenisid kasumit või kas Airpro maksis Finavia tagatud infrastruktuuri eest. Näiteks oli Finavia soetanud T2 jaoks julgestusalase läbivaatuse seadmed. SAS Group märkis, et Soome ja Airpro sõnul oli T2 hinnatase seotud teenuste tasemega. SAS Group väitis, et teenuste tase põhineb tavaliselt lennuettevõtja ja maapealse teeninduse pakkuja vahel kokku lepitud maapealse teeninduse põhimõtetel, mitte pakutavatel ruumidel või võimalustel. |
| --- | --- |

(65)

Seoses T2s pakutavate teenuste maksumusega väitis SAS Group, et Soome ei olnud võimaldanud talle sellele teabele juurdepääsu. SAS Groupil puudus teave selle kohta, kas T2 või TMP lennujaam teenisid kasumit või kas Airpro maksis Finavia tagatud infrastruktuuri eest. Näiteks oli Finavia soetanud T2 jaoks julgestusalase läbivaatuse seadmed. SAS Group märkis, et Soome ja Airpro sõnul oli T2 hinnatase seotud teenuste tasemega. SAS Group väitis, et teenuste tase põhineb tavaliselt lennuettevõtja ja maapealse teeninduse pakkuja vahel kokku lepitud maapealse teeninduse põhimõtetel, mitte pakutavatel ruumidel või võimalustel.

| (66) | Veel väitis SAS Group, et TMP lennujaama T2 töökorraldus soosis üht kindlat ärimudelit ja oli selgelt vastuolus ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikega 1. |
| --- | --- |

(66)

Veel väitis SAS Group, et TMP lennujaama T2 töökorraldus soosis üht kindlat ärimudelit ja oli selgelt vastuolus ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikega 1.

4.3.   Air France

| (67) | Air France esitas oma märkused 16. novembri 2007. aasta kirjas. Air France selgitas esmalt oma tegevust Soomes. Lennuettevõtja ei pakkunud Soomes teenuseid TMP lennujaama kaudu, ent tegi iga päev viis lendu Pariisis asuva Charles de Gaulle’i lennujaama ja Helsinki lennujaama vahel (asub TMP lennujaamast umbes 180 kilomeetri kaugusel), jagades koodi Finnairiga. |
| --- | --- |

(67)

Air France esitas oma märkused 16. novembri 2007. aasta kirjas. Air France selgitas esmalt oma tegevust Soomes. Lennuettevõtja ei pakkunud Soomes teenuseid TMP lennujaama kaudu, ent tegi iga päev viis lendu Pariisis asuva Charles de Gaulle’i lennujaama ja Helsinki lennujaama vahel (asub TMP lennujaamast umbes 180 kilomeetri kaugusel), jagades koodi Finnairiga.

| (68) | Air France väitel järgib ta 2005. aasta lennundussuuniseid ja toetab TMP lennujaama rahastamiskorrale antud esialgset komisjoni hinnangut. Eelkõige oli Air France arvamusel, et reisijamaksust vabastamine tõi Ryanairile kasu ja oli selgelt diskrimineeriv, mistõttu ei tuleks seda pidada kokkusobivaks siseturuga. |
| --- | --- |

(68)

Air France väitel järgib ta 2005. aasta lennundussuuniseid ja toetab TMP lennujaama rahastamiskorrale antud esialgset komisjoni hinnangut. Eelkõige oli Air France arvamusel, et reisijamaksust vabastamine tõi Ryanairile kasu ja oli selgelt diskrimineeriv, mistõttu ei tuleks seda pidada kokkusobivaks siseturuga.

4.4.   Euroopa Lennuettevõtjate Ühendus

| (69) | Euroopa Lennuettevõtjate Ühendus esitas oma märkused 16. novembri 2007. aasta kirjas. Ühenduse märkused olid täielikult kookõlas SAS Groupi ja Air France’i esitatud märkustega. |
| --- | --- |

(69)

Euroopa Lennuettevõtjate Ühendus esitas oma märkused 16. novembri 2007. aasta kirjas. Ühenduse märkused olid täielikult kookõlas SAS Groupi ja Air France’i esitatud märkustega.

5.   SOOME MÄRKUSED KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSTE KOHTA

| (70) | Soomele saadeti nelja huvitatud isiku märkused. |
| --- | --- |

(70)

Soomele saadeti nelja huvitatud isiku märkused.

| (71) | Ryanairi märkuste puhul täheldas Soome, et lennuettevõtja oli kommenteerinud nii Euroopa lennundusturu üldist arengut kui ka TMP lennujaamas toimuvat. Seoses nende aspektidega viitas Soome oma varasematele märkustele, mille ta oli esitanud pärast ametliku uurimismenetluse algatamist. |
| --- | --- |

(71)

Ryanairi märkuste puhul täheldas Soome, et lennuettevõtja oli kommenteerinud nii Euroopa lennundusturu üldist arengut kui ka TMP lennujaamas toimuvat. Seoses nende aspektidega viitas Soome oma varasematele märkustele, mille ta oli esitanud pärast ametliku uurimismenetluse algatamist.

| (72) | Soome täheldas, et SAS Groupi märkustes tõstatati uued küsimused, mis vajasid selgitamist. Soome väitis, et nagu ta oli juba märkinud, on Airpro õiguslikult eraldiseisev ettevõte, mis ei saa oma omanikult Finavialt mingit toetust. |
| --- | --- |

(72)

Soome täheldas, et SAS Groupi märkustes tõstatati uued küsimused, mis vajasid selgitamist. Soome väitis, et nagu ta oli juba märkinud, on Airpro õiguslikult eraldiseisev ettevõte, mis ei saa oma omanikult Finavialt mingit toetust.

| (73) | Soome mainis, et TMP lennujaama tegevdirektor ei olnud rendilepingu allkirjastamise ajal Airpro juhatuse liige. TMP lennujaama tegevdirektor kuulus Airpro juhatusse vaid 2003. aasta maist kuni 2007. aasta aprillini. TMP lennujaama ja selle odavlendude strateegia turundustrükise kohta väitis Soome, et sellise turundustegevuse põhjal ei saa otsustada asjaomaste ettevõtete õiguslike ja majanduslike seoste üle. TMP lennujaama T1s tegutsevat SAS Groupi ei mainitud trükises sellepärast, et trükise eesmärk oli reklaamida TMP lennujaama odavlendude strateegiat. |
| --- | --- |

(73)

Soome mainis, et TMP lennujaama tegevdirektor ei olnud rendilepingu allkirjastamise ajal Airpro juhatuse liige. TMP lennujaama tegevdirektor kuulus Airpro juhatusse vaid 2003. aasta maist kuni 2007. aasta aprillini. TMP lennujaama ja selle odavlendude strateegia turundustrükise kohta väitis Soome, et sellise turundustegevuse põhjal ei saa otsustada asjaomaste ettevõtete õiguslike ja majanduslike seoste üle. TMP lennujaama T1s tegutsevat SAS Groupi ei mainitud trükises sellepärast, et trükise eesmärk oli reklaamida TMP lennujaama odavlendude strateegiat.

| (74) | Seoses SAS Groupi väidetega TMP lennujaama T2 ja T1 võimaliku ristsubsideerimise kohta väitis Soome, et ta oli juba esitanud tõendid selle kohta, et Airpro tegevus TMP lennujaamas oli kasumlik ning et Airpro ei saanud Finavialt mingit toetust. |
| --- | --- |

(74)

Seoses SAS Groupi väidetega TMP lennujaama T2 ja T1 võimaliku ristsubsideerimise kohta väitis Soome, et ta oli juba esitanud tõendid selle kohta, et Airpro tegevus TMP lennujaamas oli kasumlik ning et Airpro ei saanud Finavialt mingit toetust.

| (75) | Seoses T2 renoveerimisel tehtud erinevate kohandustega infrastruktuuris märkis Soome, et need koos intressiga sisaldusid rendis, mida Airpro Finaviale maksis. Soome väitel kajastus ka Finavia T2 tarvis ostetud julgestusalase läbivaatuse seadmete maksumus tasutud rendis. T2 kõrval asuv parkimisplats oli osa Airprole välja renditud alast. Airprol olid maksude kehtestamisel vabad käed, eeldusel et ta tegi seda läbipaistvalt. |
| --- | --- |

(75)

Seoses T2 renoveerimisel tehtud erinevate kohandustega infrastruktuuris märkis Soome, et need koos intressiga sisaldusid rendis, mida Airpro Finaviale maksis. Soome väitel kajastus ka Finavia T2 tarvis ostetud julgestusalase läbivaatuse seadmete maksumus tasutud rendis. T2 kõrval asuv parkimisplats oli osa Airprole välja renditud alast. Airprol olid maksude kehtestamisel vabad käed, eeldusel et ta tegi seda läbipaistvalt.

| (76) | Seoses SAS Groupi väidetega TMP lennujaama T2 diferentseeritud tasude kohta viitas Soome märkustele, mis ta oli esitanud menetluse algatamisel. |
| --- | --- |

(76)

Seoses SAS Groupi väidetega TMP lennujaama T2 diferentseeritud tasude kohta viitas Soome märkustele, mis ta oli esitanud menetluse algatamisel.

6.   ABI OLEMASOLU

| (77) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt „on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik millisel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust”. |
| --- | --- |

(77)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt „on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik millisel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust”.

| (78) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kriteeriumid on kumuleeruvad. Meede kujutab endast ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses riigiabi vaid siis, kui on täidetud kõik järgmised tingimused. Rahaline toetus peab:






  — | olema saadud riigilt või riigi ressurssidest; |
| --- | --- | --- |

(78)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kriteeriumid on kumuleeruvad. Meede kujutab endast ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses riigiabi vaid siis, kui on täidetud kõik järgmised tingimused. Rahaline toetus peab:

—

olema saadud riigilt või riigi ressurssidest;

| — | soodustama teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist; |
| --- | --- |

—

soodustama teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist;

| — | kahjustama või ähvardama kahjustada konkurentsi ja |
| --- | --- |

—

kahjustama või ähvardama kahjustada konkurentsi ja

| — | kahjustama liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

—

kahjustama liikmesriikidevahelist kaubandust.

6.1.   Kas TMP lennujaama odavlendude strateegia rakendamisega seotud rahastamiskord kujutas endast riigiabi?

| (79) | Selleks et hinnata, kas TMP lennujaama odavlendude strateegiaga seotud rahastamiskord sisaldas riigiabi elemente, eriti seoses tühja kaubaangaari muutmisega odavlendude terminaliks ja pärast seda Airproga sõlmitud rendilepinguga, peab komisjon uurima, kas turumajanduse tingimustes tegutsev investor oleks sõlminud samadel asjaoludel Finaviaga samad või sarnased ärikokkulepped (16). |
| --- | --- |

(79)

Selleks et hinnata, kas TMP lennujaama odavlendude strateegiaga seotud rahastamiskord sisaldas riigiabi elemente, eriti seoses tühja kaubaangaari muutmisega odavlendude terminaliks ja pärast seda Airproga sõlmitud rendilepinguga, peab komisjon uurima, kas turumajanduse tingimustes tegutsev investor oleks sõlminud samadel asjaoludel Finaviaga samad või sarnased ärikokkulepped (16).

| (80) | Vastavalt kohtupraktikas väljakujundatud põhimõtetele peab komisjon võrdlema Finavia käitumist sellise turumajanduse tingimustes tegutseva investori käitumisega, kes juhindub pikaajalise tasuvuse väljavaadetest (17). Lisaks peab komisjon vastavalt Charleroi kohtuotsusele (18) arvestama vaatlusaluste meetmete hindamisel kõiki olulisi asjaolusid ja nende konteksti. Teisisõnu peab komisjon terviklikult analüüsima Finavia otsust renoveerida TMP lennujaamas asunud kaubaangaar ning Airpro kavandatud odavlendude strateegia rakendamist, võttes arvesse kõiki kõnealuste meetmetega seotud asjaolusid. |
| --- | --- |

(80)

Vastavalt kohtupraktikas väljakujundatud põhimõtetele peab komisjon võrdlema Finavia käitumist sellise turumajanduse tingimustes tegutseva investori käitumisega, kes juhindub pikaajalise tasuvuse väljavaadetest (17). Lisaks peab komisjon vastavalt Charleroi kohtuotsusele (18) arvestama vaatlusaluste meetmete hindamisel kõiki olulisi asjaolusid ja nende konteksti. Teisisõnu peab komisjon terviklikult analüüsima Finavia otsust renoveerida TMP lennujaamas asunud kaubaangaar ning Airpro kavandatud odavlendude strateegia rakendamist, võttes arvesse kõiki kõnealuste meetmetega seotud asjaolusid.

| (81) | Euroopa Kohus märkis Stardust Marine’i kohtuotsuses, et „uurimaks seda, kas riik tegutses turumajanduse tingimustes tegutseva investori kombel, tuleb arvestada finantsabi meetmete võtmise ajalist konteksti, et hinnata riigi käitumise majanduslikku ratsionaalsust ja seega hoiduda hinnangust, mis põhineb hilisemal olukorral” (19). |
| --- | --- |

(81)

Euroopa Kohus märkis Stardust Marine’i kohtuotsuses, et „uurimaks seda, kas riik tegutses turumajanduse tingimustes tegutseva investori kombel, tuleb arvestada finantsabi meetmete võtmise ajalist konteksti, et hinnata riigi käitumise majanduslikku ratsionaalsust ja seega hoiduda hinnangust, mis põhineb hilisemal olukorral” (19).

| (82) | Turumajanduse tingimustes tegutseva investori kriteeriumi kohaldamiseks peab komisjon arvesse võtma aega, mil Finavia tegi otsuse renoveerida tühi kaubaangaar ja rentida see seejärel 2003. aasta alguses välja Airprole. Komisjon peab hindamisel tuginema ka teabele ja eeldustele, mis olid ettevõtja käsutuses ajal, mil tehti odavlendude strateegia rakendamise rahastamiskorda käsitlevad otsused. |
| --- | --- |

(82)

Turumajanduse tingimustes tegutseva investori kriteeriumi kohaldamiseks peab komisjon arvesse võtma aega, mil Finavia tegi otsuse renoveerida tühi kaubaangaar ja rentida see seejärel 2003. aasta alguses välja Airprole. Komisjon peab hindamisel tuginema ka teabele ja eeldustele, mis olid ettevõtja käsutuses ajal, mil tehti odavlendude strateegia rakendamise rahastamiskorda käsitlevad otsused.

| (83) | Soome väidab, et Finavia tegutses ratsionaalselt, ning esitab oma väidete tõestuseks Finavia eelnevalt koostatud äriplaani koopia ning Finavia ja Airpro tegutsemist TMP lennujaamas kajastavad tegelikud tulemused. |
| --- | --- |

(83)

Soome väidab, et Finavia tegutses ratsionaalselt, ning esitab oma väidete tõestuseks Finavia eelnevalt koostatud äriplaani koopia ning Finavia ja Airpro tegutsemist TMP lennujaamas kajastavad tegelikud tulemused.

| (84) | Seoses sellega märgib komisjon, et TMP lennujaama kaubaangaar jäi tühjaks pärast seda, kui DHL oli lõpetanud oma rendilepingu. Finavia kaotas iga kuu rendi näol umbes [...]. Mõne kuu pärast sai selgeks, et Finavial ei õnnestu meelitada TMP lennujaama mõnda teist veoettevõtjat. Pealegi ei olnud odavlende korraldavad ettevõtjad valmis kasutama lennujaama T1, sest selle maapealse teeninduse maksumus oli suurem, kui need lennuettevõtjad olid valmis tasuma. 2002. aasta prognoosid aga näitasid lennundussektoris sellistele odavlende pakkuvatele ettevõtjatele nagu Ryanair suurt, umbes 30 % kasvupotentsiaali. |
| --- | --- |

(84)

Seoses sellega märgib komisjon, et TMP lennujaama kaubaangaar jäi tühjaks pärast seda, kui DHL oli lõpetanud oma rendilepingu. Finavia kaotas iga kuu rendi näol umbes [...]. Mõne kuu pärast sai selgeks, et Finavial ei õnnestu meelitada TMP lennujaama mõnda teist veoettevõtjat. Pealegi ei olnud odavlende korraldavad ettevõtjad valmis kasutama lennujaama T1, sest selle maapealse teeninduse maksumus oli suurem, kui need lennuettevõtjad olid valmis tasuma. 2002. aasta prognoosid aga näitasid lennundussektoris sellistele odavlende pakkuvatele ettevõtjatele nagu Ryanair suurt, umbes 30 % kasvupotentsiaali.

| (85) | Veel täheldab komisjon, et tühi kaubaangaar oli täiesti amortiseerunud ja et renoveerimistööd, mis olid vajalikud selleks, et kohandada angaar odavlendude terminaliks, läksid maksma 760 612 eurot. Isegi kui kaubaangaari ei oleks muudetud reisiterminaliks, oleks Finavial tulnud teha teatavaid renoveerimistöid, mis oleksid läinud maksma umbes 100 000 eurot. |
| --- | --- |

(85)

Veel täheldab komisjon, et tühi kaubaangaar oli täiesti amortiseerunud ja et renoveerimistööd, mis olid vajalikud selleks, et kohandada angaar odavlendude terminaliks, läksid maksma 760 612 eurot. Isegi kui kaubaangaari ei oleks muudetud reisiterminaliks, oleks Finavial tulnud teha teatavaid renoveerimistöid, mis oleksid läinud maksma umbes 100 000 eurot.

| (86) | Lisaks oli Finavial kohustus hoida TMP lennujaama lennurada ööpäeva- ja aastaringselt valmis kasutamiseks sõjalisel otstarbel. Seepärast oleks lennuliikluse suurenemine lennujaamas võinud kaasa tuua ressursside parema jaotamise ja võimaliku ülemäärase läbilaskevõime vähenemise. Samal ajal võivad lennujaama kasutavate lennuettevõtjate mitmekesistamisega väheneda lennujaama äririskid (nt kasutamata läbilaskevõime risk, juhul kui üks lennuettevõtjatest oleks lõpetanud oma tegevuse) ja paraneda raja kasutamise tõhusus. |
| --- | --- |

(86)

Lisaks oli Finavial kohustus hoida TMP lennujaama lennurada ööpäeva- ja aastaringselt valmis kasutamiseks sõjalisel otstarbel. Seepärast oleks lennuliikluse suurenemine lennujaamas võinud kaasa tuua ressursside parema jaotamise ja võimaliku ülemäärase läbilaskevõime vähenemise. Samal ajal võivad lennujaama kasutavate lennuettevõtjate mitmekesistamisega väheneda lennujaama äririskid (nt kasutamata läbilaskevõime risk, juhul kui üks lennuettevõtjatest oleks lõpetanud oma tegevuse) ja paraneda raja kasutamise tõhusus.

| (87) | Seda olukorda kirjeldatakse odavlendude strateegia rakendamiseks koostatud Finavia äriplaanis. Nagu on näidatud Finavia äriplaani halvimas võimalikus stsenaariumis, oodati investeerimisprojektilt positiivset panust: keskmiseks kasumimarginaaliks (20) prognoositi umbes [...] (vt põhjenduses 20 esitatud tabel), mis on komisjonile kättesaadavate andmete kohaselt üldjoontes kooskõlas liidu teiste lennujaamade kasumimarginaalidega (21). Veel märgib komisjon, et eelnevalt koostatud äriplaan põhines ettevaatlikel eeldustel, mistõttu alahinnati selles vaatlusaluse perioodi viimaste aastate oodatavaid tulusid ja ülehinnati kulusid. Lisaks ei võetud eelnevalt koostatud äriplaanis arvesse kasumit, mida Finavia teenis maandumistasudelt, sest need kulud arvati oodatavast tulust maha. Ka kajastusid renoveerimiskulud ja asjakohane hüvitis investeeritud kapitali eest täielikult rendis, mida Airpro Finaviale maksis; see arvutati samuti oodatavatest tuludest maha. |
| --- | --- |

(87)

Seda olukorda kirjeldatakse odavlendude strateegia rakendamiseks koostatud Finavia äriplaanis. Nagu on näidatud Finavia äriplaani halvimas võimalikus stsenaariumis, oodati investeerimisprojektilt positiivset panust: keskmiseks kasumimarginaaliks (20) prognoositi umbes [...] (vt põhjenduses 20 esitatud tabel), mis on komisjonile kättesaadavate andmete kohaselt üldjoontes kooskõlas liidu teiste lennujaamade kasumimarginaalidega (21). Veel märgib komisjon, et eelnevalt koostatud äriplaan põhines ettevaatlikel eeldustel, mistõttu alahinnati selles vaatlusaluse perioodi viimaste aastate oodatavaid tulusid ja ülehinnati kulusid. Lisaks ei võetud eelnevalt koostatud äriplaanis arvesse kasumit, mida Finavia teenis maandumistasudelt, sest need kulud arvati oodatavast tulust maha. Ka kajastusid renoveerimiskulud ja asjakohane hüvitis investeeritud kapitali eest täielikult rendis, mida Airpro Finaviale maksis; see arvutati samuti oodatavatest tuludest maha.

| (88) | Selleks et hinnata Finavia ja Airpro odavlendude strateegia puhaskasumit terviklikult, koondas komisjoni ekspert eelnevalt koostatud äriplaani (baasstsenaariumi) tulud ja kulud. Tuludena võeti eelkõige arvesse ettevõttesiseseid makseid (nt renti, mida Airpro tasus Finaviale T2 kasutamise eest, maandumistasusid ja terminali navigatsioonitasusid). Järgmises tabelis on esitatud kokkuvõtlikult järgmise kümne aasta hinnangulised tulud ja kulud, mis on seotud eespool kirjeldatud odavlendude strateegia rakendamisega TMP lennujaamas, ja selle strateegia panus tuludesse ilma intressi ja maksudeta konsolideeritud tasandil (st Finavia ja Airpro puhul). [...] (22) |
| --- | --- |

(88)

Selleks et hinnata Finavia ja Airpro odavlendude strateegia puhaskasumit terviklikult, koondas komisjoni ekspert eelnevalt koostatud äriplaani (baasstsenaariumi) tulud ja kulud. Tuludena võeti eelkõige arvesse ettevõttesiseseid makseid (nt renti, mida Airpro tasus Finaviale T2 kasutamise eest, maandumistasusid ja terminali navigatsioonitasusid). Järgmises tabelis on esitatud kokkuvõtlikult järgmise kümne aasta hinnangulised tulud ja kulud, mis on seotud eespool kirjeldatud odavlendude strateegia rakendamisega TMP lennujaamas, ja selle strateegia panus tuludesse ilma intressi ja maksudeta konsolideeritud tasandil (st Finavia ja Airpro puhul). [...] (22)

| (89) | Komisjon märgib, et eelnevalt koostatud äriplaani ja positiivse nüüdispuhasväärtuse (23) põhjal oli Finavia otsus rakendada TMP lennujaamas odavlendude strateegiat kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva investori käitumisega. Odavlendude strateegia positiivne nüüdispuhasväärtus suurendas Finavia omakapitali väärtust. Peale selle märgib komisjon, et eelnevalt koostatud äriplaani eeldusi ja odavlendude strateegia oodatud tulemusi toetavad veelgi Airpro TMP lennujaamas tegutsemise tegelikud positiivsed tulemused (vt eeskätt põhjenduses 26 esitatud tabel). Lisaks selgub TMP lennujaama tegelikest kombineeritud finantstulemustest (mille puhul võetakse arvesse Airpro ja Finavia tegevust TMP lennujaamas, vt põhjendustes 24 ja 26 esitatud tabelid), et tänu odavlendude terminali tegevusele muutus kasumlikuks kogu lennujaama tegevus. |
| --- | --- |

(89)

Komisjon märgib, et eelnevalt koostatud äriplaani ja positiivse nüüdispuhasväärtuse (23) põhjal oli Finavia otsus rakendada TMP lennujaamas odavlendude strateegiat kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva investori käitumisega. Odavlendude strateegia positiivne nüüdispuhasväärtus suurendas Finavia omakapitali väärtust. Peale selle märgib komisjon, et eelnevalt koostatud äriplaani eeldusi ja odavlendude strateegia oodatud tulemusi toetavad veelgi Airpro TMP lennujaamas tegutsemise tegelikud positiivsed tulemused (vt eeskätt põhjenduses 26 esitatud tabel). Lisaks selgub TMP lennujaama tegelikest kombineeritud finantstulemustest (mille puhul võetakse arvesse Airpro ja Finavia tegevust TMP lennujaamas, vt põhjendustes 24 ja 26 esitatud tabelid), et tänu odavlendude terminali tegevusele muutus kasumlikuks kogu lennujaama tegevus.

| (90) | Eespool esitatut silmas pidades võib komisjon järeldada, et Finavia otsus rakendada TMP lennujaamas odavlendude strateegiat ja selle aluseks olev rahastamiskord vastavad turumajanduse tingimustes tegutseva investori kriteeriumile ja ei sisalda seepärast mingit majanduslikku eelist, mis on vastuolus tavapäraste turutingimustega. |
| --- | --- |

(90)

Eespool esitatut silmas pidades võib komisjon järeldada, et Finavia otsus rakendada TMP lennujaamas odavlendude strateegiat ja selle aluseks olev rahastamiskord vastavad turumajanduse tingimustes tegutseva investori kriteeriumile ja ei sisalda seepärast mingit majanduslikku eelist, mis on vastuolus tavapäraste turutingimustega.

| (91) | Kuna üks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kumuleeruvatest kriteeriumidest ei ole täidetud, leiab komisjon, et Finavia otsus rakendada TMP lennujaamas odavlendude strateegiat ja selle aluseks olev rahastamiskord ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(91)

Kuna üks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kumuleeruvatest kriteeriumidest ei ole täidetud, leiab komisjon, et Finavia otsus rakendada TMP lennujaamas odavlendude strateegiat ja selle aluseks olev rahastamiskord ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (92) | Seoses Airpro võimaliku ristsubsideerimisega Finavia poolt (nt saamata jäänud renditulu või tegevuskahjumi hüvitamine) märgib komisjon, et kuna kogu TMP lennujaama odavlendude strateegiaga seotud rahastamiskord põhineb vastavalt turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttele eelnevalt koostatud äriplaanil, Airpro maksab T2 kasutamise eest turul kehtivat rendihinda ja kõik Airpro TMP lennujaamas tegutsemisega seotud kulud kaetakse T2 kasutajate (st Ryanairi) makstavate tasudega ning kuna Finavia tegevus TMP lennujaamas on kasumlik üksnes tänu T2 tegutsemisele, saab välistada Airpro ristsubsideerimise Finavia poolt. |
| --- | --- |

(92)

Seoses Airpro võimaliku ristsubsideerimisega Finavia poolt (nt saamata jäänud renditulu või tegevuskahjumi hüvitamine) märgib komisjon, et kuna kogu TMP lennujaama odavlendude strateegiaga seotud rahastamiskord põhineb vastavalt turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttele eelnevalt koostatud äriplaanil, Airpro maksab T2 kasutamise eest turul kehtivat rendihinda ja kõik Airpro TMP lennujaamas tegutsemisega seotud kulud kaetakse T2 kasutajate (st Ryanairi) makstavate tasudega ning kuna Finavia tegevus TMP lennujaamas on kasumlik üksnes tänu T2 tegutsemisele, saab välistada Airpro ristsubsideerimise Finavia poolt.

6.2.   Kas Airpro ja Ryanairi vaheline kokkulepe kujutab endast riigiabi?

| (93) | Soome on väitnud Airpro ja Ryanairi vahel sõlmitud kokkuleppe kohta, et Airpro toimis nii, nagu oleks sarnases olukorras toiminud turutingimustes tegutsev ettevõtja. Kui see vastab tõele, siis ei ole Ryanairi kõnealuse kokkuleppega eelistatud ja tegemist ei ole riigiabiga. |
| --- | --- |

(93)

Soome on väitnud Airpro ja Ryanairi vahel sõlmitud kokkuleppe kohta, et Airpro toimis nii, nagu oleks sarnases olukorras toiminud turutingimustes tegutsev ettevõtja. Kui see vastab tõele, siis ei ole Ryanairi kõnealuse kokkuleppega eelistatud ja tegemist ei ole riigiabiga.

| (94) | Selleks et hinnata, kas kokkulepe sõlmiti tavapäraste turutingimuste kohaselt, peab komisjon uurima, kas tavapärastes turutingimustes tegutsev ja pikaajalise kasumlikkuse väljavaadetest juhinduv lennujaam oleks sõlminud sarnastel asjaoludel Airporga samasuguse või sarnase ärikokkuleppe (24). Lisaks peab komisjon terviklikult analüüsima kokkuleppe oodatavat mõju Airpro ja Finavia tegevusele TMP lennujaamas, võttes arvesse kõiki kõnealuse meetmega seotud olulisi asjaolusid (25). |
| --- | --- |

(94)

Selleks et hinnata, kas kokkulepe sõlmiti tavapäraste turutingimuste kohaselt, peab komisjon uurima, kas tavapärastes turutingimustes tegutsev ja pikaajalise kasumlikkuse väljavaadetest juhinduv lennujaam oleks sõlminud sarnastel asjaoludel Airporga samasuguse või sarnase ärikokkuleppe (24). Lisaks peab komisjon terviklikult analüüsima kokkuleppe oodatavat mõju Airpro ja Finavia tegevusele TMP lennujaamas, võttes arvesse kõiki kõnealuse meetmega seotud olulisi asjaolusid (25).

| (95) | Erainvestori kriteeriumi kohaldamiseks peab komisjon arvesse võtma aega, mil kokkulepe allkirjastati. Samuti peab komisjon tuginema hindamisel teabele ja eeldustele, mis olid kokkuleppe allkirjastamise ajal ettevõtja käsutuses. Airpro sõlmis Ryanairiga kokkuleppe 3. aprillil 2003 ja see pidi kehtima kuni [...]. |
| --- | --- |

(95)

Erainvestori kriteeriumi kohaldamiseks peab komisjon arvesse võtma aega, mil kokkulepe allkirjastati. Samuti peab komisjon tuginema hindamisel teabele ja eeldustele, mis olid kokkuleppe allkirjastamise ajal ettevõtja käsutuses. Airpro sõlmis Ryanairiga kokkuleppe 3. aprillil 2003 ja see pidi kehtima kuni [...].

| (96) | Kokkuleppega kohustus Ryanair alustama tegevust TMP lennujaamas [...] edasi-tagasilennuga päevas. Sellel põhinedes oodati, et Ryanair tooks esimesel 12 kuul TMP lennujaama umbes [...] lahkuvat reisijat ja järgmisel 12 kuul umbes [...] lahkuvat reisijat. Kokkuleppega nähakse ette tasumäärad ühe lennuki teenindamise kohta, mille suurus sõltub päevas tehtavate lendude arvust (vt eeskätt põhjenduses 43 esitatud tabelid). Keskmine hind ühe lennuki teenindamise eest (põhineb kolmel lennul päevas) on [...]. Järgmises tabelis on võrreldud TMP lennujaama T1 kasutanud lennuettevõtjate makstud tasusid ja Ryanairi makstud keskmist hinda.







  Osutatud teenus | Terminalis 1 (T1) kehtivad lennujaamatasud eurodes | Lennujaamatasud (keskmine tasu), mida Ryanair maksis terminalis 2 (T2) |
| --- | --- | --- | --- |
| Maandumistasu | 442 | 442 |
| Terminali navigatsioonitasud | 92 | 92 |
| Julgestustasu | 410 | 410 |
| Terminaliteenused (reisijate teenindamine) ja maapealne teenindus | [...] | [...] |
| Kogu hind ühe lennuki teenindamise kohta | [...] | [...] |

(96)

Kokkuleppega kohustus Ryanair alustama tegevust TMP lennujaamas [...] edasi-tagasilennuga päevas. Sellel põhinedes oodati, et Ryanair tooks esimesel 12 kuul TMP lennujaama umbes [...] lahkuvat reisijat ja järgmisel 12 kuul umbes [...] lahkuvat reisijat. Kokkuleppega nähakse ette tasumäärad ühe lennuki teenindamise kohta, mille suurus sõltub päevas tehtavate lendude arvust (vt eeskätt põhjenduses 43 esitatud tabelid). Keskmine hind ühe lennuki teenindamise eest (põhineb kolmel lennul päevas) on [...]. Järgmises tabelis on võrreldud TMP lennujaama T1 kasutanud lennuettevõtjate makstud tasusid ja Ryanairi makstud keskmist hinda.

Osutatud teenus

Terminalis 1 (T1) kehtivad lennujaamatasud eurodes

Lennujaamatasud (keskmine tasu), mida Ryanair maksis terminalis 2 (T2)

Maandumistasu

442

442

Terminali navigatsioonitasud

92

92

Julgestustasu

410

410

Terminaliteenused (reisijate teenindamine) ja maapealne teenindus

[...]

[...]

Kogu hind ühe lennuki teenindamise kohta

[...]

[...]

| (97) | Komisjon täheldab, et Ryanair maksab samu maandumis-, terminali navigatsiooni- ja julgestustasusid kui TMP lennujaama T1 terminali kasutavad lennuettevõtjad. Vastavalt Soome esitatud teabele ei ole Ryanair vabastatud reisijatasu maksmisest. Ryanairi makstavad tasud erinevad vaid terminaliteenuste (reisijate teenindamise) ja maapealse teeninduse puhul. Samas ei ole Ryanairile ja selle reisijatele T2s pakutavate teenuste kvaliteet nii hea kui T1 teenuste kvaliteet ning summa, mille võrra vähenesid selle tulemusel kulud (eelkõige personalikulud), on Airpro kogukuludest (mis hõlmavad Finaviale makstavat renti ning maandumis- ja terminali navigatsioonitasusid) umbes [...]. Vastupidiselt T1-le hoitakse T2s tööl võimalikult vähe inimesi ja samad töötajad teostavad mitmesuguseid lennule registreerimise, turvakontrolli ja maapealse teenindusega seotud toiminguid. Lennujaamalt komisjoni eksperdile esitatud teabe kohaselt on T2 personalikulud T1 personalikuludest umbes [...] väiksemad. Lisaks täheldab komisjon, et lennujaamatasud, mida Ryanair maksis terminaliteenuste (reisijate teenindamise) ja maapealse teeninduse eest, on T1s makstud tasudest vaid umbes [...] võrra väiksemad. Lahknevus kulude kokkuhoiu (umbes [...]) ja kaht terminali kasutanud lennuettevõtjate makstud tasude erinevuse (umbes [...]) vahel kajastab Airpro teenitud täiendavat kasumimarginaali (umbes [...], vt ka põhjenduses 20 esitatud tabel). Sellest tulenevalt leiab komisjon, et T2s Ryanairi makstud tasude ja T1s makstud tasude erinevus on põhjendatud. |
| --- | --- |

(97)

Komisjon täheldab, et Ryanair maksab samu maandumis-, terminali navigatsiooni- ja julgestustasusid kui TMP lennujaama T1 terminali kasutavad lennuettevõtjad. Vastavalt Soome esitatud teabele ei ole Ryanair vabastatud reisijatasu maksmisest. Ryanairi makstavad tasud erinevad vaid terminaliteenuste (reisijate teenindamise) ja maapealse teeninduse puhul. Samas ei ole Ryanairile ja selle reisijatele T2s pakutavate teenuste kvaliteet nii hea kui T1 teenuste kvaliteet ning summa, mille võrra vähenesid selle tulemusel kulud (eelkõige personalikulud), on Airpro kogukuludest (mis hõlmavad Finaviale makstavat renti ning maandumis- ja terminali navigatsioonitasusid) umbes [...]. Vastupidiselt T1-le hoitakse T2s tööl võimalikult vähe inimesi ja samad töötajad teostavad mitmesuguseid lennule registreerimise, turvakontrolli ja maapealse teenindusega seotud toiminguid. Lennujaamalt komisjoni eksperdile esitatud teabe kohaselt on T2 personalikulud T1 personalikuludest umbes [...] väiksemad. Lisaks täheldab komisjon, et lennujaamatasud, mida Ryanair maksis terminaliteenuste (reisijate teenindamise) ja maapealse teeninduse eest, on T1s makstud tasudest vaid umbes [...] võrra väiksemad. Lahknevus kulude kokkuhoiu (umbes [...]) ja kaht terminali kasutanud lennuettevõtjate makstud tasude erinevuse (umbes [...]) vahel kajastab Airpro teenitud täiendavat kasumimarginaali (umbes [...], vt ka põhjenduses 20 esitatud tabel). Sellest tulenevalt leiab komisjon, et T2s Ryanairi makstud tasude ja T1s makstud tasude erinevus on põhjendatud.

| (98) | Eelpool selgitatu põhjal oli Airprol võimalik prognoosida Ryanairiga sõlmitava kokkuleppega laekuvaid tulusid. Airpro eeldas, et Ryanair teeb esimesel aastal [...] edasi-tagasilendu päevas täituvusega [...]. Alates teisest aastast oodati, et Ryanair teeks kokkuleppe ülejäänud kehtivuse ajal sama täituvusega kui esimesel aastal päevas [...] edasi-tagasilendu. Tulemustes võetakse arvesse Airpro lennundusega seotud ja muid tulusid (sh parkimisplatsi tulu). Selleks et hinnata, millised on kokkuleppe kehtivusajal Airpro kulud, kasutati kulusid, mida prognoositi seoses odavlendude strateegia rakendamisega TMP lennujaamas. Personalikuludeks prognoositi näiteks [...] ühe lennuki teenindamise kohta (ja [...], kui võtta aluseks päeva jooksul teenindatavate lennukite arv). |
| --- | --- |

(98)

Eelpool selgitatu põhjal oli Airprol võimalik prognoosida Ryanairiga sõlmitava kokkuleppega laekuvaid tulusid. Airpro eeldas, et Ryanair teeb esimesel aastal [...] edasi-tagasilendu päevas täituvusega [...]. Alates teisest aastast oodati, et Ryanair teeks kokkuleppe ülejäänud kehtivuse ajal sama täituvusega kui esimesel aastal päevas [...] edasi-tagasilendu. Tulemustes võetakse arvesse Airpro lennundusega seotud ja muid tulusid (sh parkimisplatsi tulu). Selleks et hinnata, millised on kokkuleppe kehtivusajal Airpro kulud, kasutati kulusid, mida prognoositi seoses odavlendude strateegia rakendamisega TMP lennujaamas. Personalikuludeks prognoositi näiteks [...] ühe lennuki teenindamise kohta (ja [...], kui võtta aluseks päeva jooksul teenindatavate lennukite arv).

| (99) | Järgmises tabelis on esitatud kokkuvõtlikult kokkuleppega seotud hinnangulised tulud ja kulud ning selle positiivne mõju Airpro omakapitali väärtusele kokkuleppe kehtivusaja jooksul. Arvutused põhinevad Soome esitatud äriplaanil ja eespool nimetatud eeldustel. [...] (26) |
| --- | --- |

(99)

Järgmises tabelis on esitatud kokkuvõtlikult kokkuleppega seotud hinnangulised tulud ja kulud ning selle positiivne mõju Airpro omakapitali väärtusele kokkuleppe kehtivusaja jooksul. Arvutused põhinevad Soome esitatud äriplaanil ja eespool nimetatud eeldustel. [...] (26)

| (100) | Komisjon märgib, et Ryanairiga sõlmitud kokkuleppest oodati selle kehtivusajal positiivset mõju Airpro omakapitali väärtusele, sealjuures 0,5 miljoni euro suurust nüüdispuhasväärtust. Ka Airpro ja Finavia tegevus TMP lennujaamas oli kokkuleppe kehtivusaja vältel eelduste kohaselt positiivne. |
| --- | --- |

(100)

Komisjon märgib, et Ryanairiga sõlmitud kokkuleppest oodati selle kehtivusajal positiivset mõju Airpro omakapitali väärtusele, sealjuures 0,5 miljoni euro suurust nüüdispuhasväärtust. Ka Airpro ja Finavia tegevus TMP lennujaamas oli kokkuleppe kehtivusaja vältel eelduste kohaselt positiivne.

| (101) | Veel märgib komisjon, et kokkuleppest tulenev tulu katab kõik Airpro kulud TMP lennujaamas ja kõik Finavia kulud seoses kokkuleppega. Käesoleval juhul hõlmab nn kulude kogupakett kapitalikulusid (st lennujaama infrastruktuuri amortisatsioonikulud) ja tegevuskulusid (nt personali-, energia- ja materjalikulud jne). See hõlmab ka turva- ja julgestusmeetmetega seotud kulusid, kusjuures need meetmed võivad kujutada endast avaliku korra tagamise meetmeid, mida ei käsitata majandustegevusena ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Seega on nüüdispuhasväärtust alahinnatud ja kokkuleppe positiivne mõju võib olla isegi suurem. |
| --- | --- |

(101)

Veel märgib komisjon, et kokkuleppest tulenev tulu katab kõik Airpro kulud TMP lennujaamas ja kõik Finavia kulud seoses kokkuleppega. Käesoleval juhul hõlmab nn kulude kogupakett kapitalikulusid (st lennujaama infrastruktuuri amortisatsioonikulud) ja tegevuskulusid (nt personali-, energia- ja materjalikulud jne). See hõlmab ka turva- ja julgestusmeetmetega seotud kulusid, kusjuures need meetmed võivad kujutada endast avaliku korra tagamise meetmeid, mida ei käsitata majandustegevusena ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Seega on nüüdispuhasväärtust alahinnatud ja kokkuleppe positiivne mõju võib olla isegi suurem.

| (102) | Komisjon märgib, et eelnevalt koostatud äriplaanile tuginedes oli Airpro otsus sõlmida Finavia tütarettevõtjana Ryanairiga kõnealune kokkulepe kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva investori käitumisega. Peale selle märgib komisjon, et eelnevalt koostatud äriplaani eeldusi ja kokkuleppe oodatud tulemusi toetavad veelgi Airpro TMP lennujaamas tegutsemise tegelikud positiivsed tulemused (vt eeskätt põhjenduses 26 esitatud tabel). Lisaks selgub TMP lennujaama tegelikest kombineeritud finantstulemustest (mille puhul võetakse arvesse Airpro ja Finavia TMP lennujaamas tegutsemisel saavutatud finantstulemusi, vt eelkõige põhjendustes 24 ja 26 esitatud tabelid), et kasumlikuks ei muutunud üksnes odavlendude terminali, vaid kogu lennujaama tegevus. |
| --- | --- |

(102)

Komisjon märgib, et eelnevalt koostatud äriplaanile tuginedes oli Airpro otsus sõlmida Finavia tütarettevõtjana Ryanairiga kõnealune kokkulepe kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva investori käitumisega. Peale selle märgib komisjon, et eelnevalt koostatud äriplaani eeldusi ja kokkuleppe oodatud tulemusi toetavad veelgi Airpro TMP lennujaamas tegutsemise tegelikud positiivsed tulemused (vt eeskätt põhjenduses 26 esitatud tabel). Lisaks selgub TMP lennujaama tegelikest kombineeritud finantstulemustest (mille puhul võetakse arvesse Airpro ja Finavia TMP lennujaamas tegutsemisel saavutatud finantstulemusi, vt eelkõige põhjendustes 24 ja 26 esitatud tabelid), et kasumlikuks ei muutunud üksnes odavlendude terminali, vaid kogu lennujaama tegevus.

| (103) | Eespool selgitatu põhjal järeldab komisjon, et Airpro otsus sõlmida Ryanairiga kõnealune kokkulepe vastab turumajanduse tingimustes tegutseva investori kriteeriumile ja seepärast ei antud sellega majanduslikku eelist, mis on vastuolus tavapäraste turutingimustega. |
| --- | --- |

(103)

Eespool selgitatu põhjal järeldab komisjon, et Airpro otsus sõlmida Ryanairiga kõnealune kokkulepe vastab turumajanduse tingimustes tegutseva investori kriteeriumile ja seepärast ei antud sellega majanduslikku eelist, mis on vastuolus tavapäraste turutingimustega.

| (104) | Kuna ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kumuleeruvad kriteeriumid ei ole täidetud, leiab komisjon, et 3. aprillil 2003 Airpro ja Ryanairi vahel sõlmitud kokkulepe ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, |
| --- | --- |

(104)

Kuna ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kumuleeruvad kriteeriumid ei ole täidetud, leiab komisjon, et 3. aprillil 2003 Airpro ja Ryanairi vahel sõlmitud kokkulepe ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Finavia Oyj ja Airpro Oy võetud meetmed, mis hõlmasid Tampere-Pirkkala lennujaamas odavlendude strateegia rakendamisega seotud rahastamiskorda, eeskätt terminali 2 renoveerimiskulusid ning Finavia Oyj ja Airpro Oy vahel terminali 2 kohta 23. veebruaril 2003 sõlmitud rendilepingut, ei kujuta endast abi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

Artikkel 2

Airpro Oy ja Ryanair Ltd. vahel 3. aprillil 2003 sõlmitud kokkulepe ei kujuta endast abi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Soomele.

Brüssel, 25. juuli 2012

Komisjoni nimel

asepresident

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  ELT C 244, 18.10.2007, lk 13.

1

(2)  Alates 1. detsembrist 2009 muutusid EÜ asutamislepingu artiklid 87 ja 88 vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliteks 107 ja 108. Mõlemal juhul on artiklid sisuliselt identsed. Käesolevas otsuses tuleb viiteid Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 107 ja 108 käsitada vajaduse korral vastavalt viidetena EÜ asutamislepingu artiklitele 87 ja 88. Euroopa Liidu toimimise lepinguga tehti teatavaid muudatusi ka terminoloogiasse: näiteks mõiste „ühendus” asendati mõistega „liit” ja mõiste „ühisturg” mõistega „siseturg”. Käesolevas otsuses kasutatakse läbivalt Euroopa Liidu toimimise lepingu terminoloogiat.

2

(3)  Vt joonealune märkus 2.

3

(4)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

4

(5)  2009. aasta lõpuni oli Finavia Oyj (endine Soome lennuamet) riigiasutus. 1. jaanuaril 2010 sai Finaviast seadusega nr 877/2009 (lennuameti aktsiaseltsiks muutmise kohta) aktsiaselts. Ettevõte haldab Soomes 25 lennujaama. Finavia ei halda vaid kolme Soome lennujaama. Soome lennujaamade haldamise kõrval pakub Finavia oma lennujaamades ka aeronavigatsiooniteenuseid ning vastutab Soome õhuruumi järelevalve eest. Finavia kinnisvaratehingute eest kannab hoolt selle tütarettevõtja Lentoasemakiinteistöt Oyj. See ettevõte pakub lennujaamas tegutsevatele ettevõtjatele rajatisega seotud teenuseid ning on ehitusprojektide arendaja ja lennujaamades asuvate rajatiste omanik.

5

(6)  Airpro Oy on Finavia täisomandis olev tütarettevõtja. Ettevõte arendab ja pakub Finavia lennujaamades lennujaama- ja reisiteenuseid. Airprol on tütarettevõtja RTG Ground Handling Ltd., kes pakub maapealset teenindust.

6

(7)  Ärisaladus.

7

(8)  ELT C 312, 9.12.2005, lk 1.

8

(9)  Renoveerimise käigus rajati lennule registreerimise saal, bürooruumid, tualetid, ruumid lahkuvatele ja saabuvatele reisijatele, ruumid isikute ja pagasi turvakontrolliks ning kohvik/restoran. Samuti renoveeriti elektri-, toru-, kütte- ja kliimasüsteemid ning kohandati jalakäijate ja sõidukijuhtide tarvis infrastruktuur terminalist väljaspool.

9

(10)  31. detsembril 1998 kehtestatud euro vahetuskurss: 5,94573 Soome marka.

10

(11)  Rahvusvaheline mess World Routes on lennuettevõtjate ja lennujaamade jaoks korraldatav iga-aastane lennuliinide müügi mess.

11

(12)  Lennuki maksimaalne stardimass on lennuki konstruktsioonist või muudest piirangutest tulenev maksimaalne mass, mille puhul on lennuki piloodil lubatud alustada õhkutõusu. Teisisõnu on maksimaalne stardimass kõige suurem mass, mille puhul lennuk on täitnud kõik lennukõlblikkusnõuded.

12

(13)  Soome väitel on Soome lennundusteabe kogumik koostatud vastavalt rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni XV lisale ja lennuinfoteenuste käsiraamatule (ICAO Doc 8126). Lennundusteabe kogumiku üldosas käsitletakse ka Finavia lennuliiklusmakse.

13

(14)  Eeldusel, et lennuki maksimaalne stardimass on 69 900 kg.

14

(15)  Seda tasu kogub Eurocontrol, kes edastab selle Finaviale.

15

(16)  Komisjon tellis selle hindamise jaoks uuringu Ecorysilt (edaspidi „komisjoni ekspert”). Komisjoni ekspert analüüsis Finavia ja Airpro odavlendude strateegiat käsitleva äriplaani aluseks võetud finantsandmeid ja oletusi, T2 käitamiseks sõlmitud Finavia ja Airpro rendilepingut ning Ryanairiga sõlmitud lepingut.

16

(17)  Otsus kohtuasjas C-305/89: Itaalia vs komisjon (EKL 1991, lk I-01603, punkt 20; nn Alfa Romeo kohtuasi); otsus kohtuasjas T-296/97: Alitalia vs. komisjon (EKL 2000, lk II-03871, punkt 84).

17

vs

vs.

(18)  Otsus kohtuasjas T-196/04: Ryanair vs. komisjon (EKL 2008, lk II-03643, punkt 59; nn Charleroi kohtuasi).

18

vs.

(19)  Otsus kohtuasjas C-482/99: Prantsusmaa vs. komisjon (EKL 2002, lk II-04397, punkt 71; nn Stardust Marine’i kohtuasi).

19

vs.

(20)  Kasumimarginaal (müügitulu) võrdleb puhaskasumit müügiga (tuludega). See suhe näitab, kas ettevõtte müügitulu on piisav, sest see määrab kindlaks, kui palju kasumit ühe müügitulu euro kohta teenitakse – tegemist on kasumlikkuse ja tõhususe näitajaga.

20

(21)  Vt komisjoni 27. jaanuari 2010. aasta otsuse (riigiabi C 12/08 kohta – Slovakkia – Bratislava lennujaama ja Ryanairi vaheline leping) tabel 6, ELT, 1.2.2011, lk 24.

21

(22)  [...]

22

(23)  Nüüdispuhasväärtus näitab seda, kas konkreetse projekti tulu ületab kapitali (alternatiiv)kulud. Projekti peetakse majanduslikult tasuvaks investeeringuks siis, kui see loob positiivse nüüdispuhasväärtuse. Investeeringud, mille tulu on väiksem kui kapitali (alternatiiv)kulud, ei ole majanduslikult tasuvad. Kapitali (alternatiiv)kulud kajastuvad diskontomääras.

23

(24)  Otsus kohtuasjas Alfa Romeo, punkt 20; otsus kohtuasjas Alitalia vs. komisjon, punkt 84.

24

vs.

(25)  Otsus kohtuasjas Charleroi, punkt 59.

25

(26)  [...]

26

---

| 19.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 309/40 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 309/40

---

KOMISJONI OTSUS,

17. juuli 2013,

riigiabi SA.33726 (11/C) [ex SA.33726 (11/NN)] kohta, mida andis Itaalia (piimamaksu maksetähtaja edasilükkamine Itaalias)

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 4046 all)

(Ainult itaaliakeelne tekst on autentne)

(2013/665/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama oma märkused eelnimetatud artikli kohaselt ja arvestades neid märkusi

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | Saanud 27. veebruaril 2011. aastal teada seaduse jõustumisest, millega muudeti 29. detsembri 2010. aasta dekreetseadus nr 225 seaduseks, mis andis loa lükata edasi osamakse tasumise tähtaega seoses piimamaksuga, mida Itaalia piimatootjad peavad maksma nõukogu 16. juuli 2003. aasta otsusega nr 2003/530/EÜ (sellise abi ühisturuga kokkusobivuse kohta, mida Itaalia Vabariik kavatseb anda oma piimatootjatele, (1)
   (2)) heaks kiidetud osamaksete maksekava kohaselt, palus komisjon 17. märtsi 2011. aasta kirjas Itaalia ametiasutustelt kõnealuse küsimuse kohta täiendavat teavet. |
| --- | --- |

(1)

Saanud 27. veebruaril 2011. aastal teada seaduse jõustumisest, millega muudeti 29. detsembri 2010. aasta dekreetseadus nr 225 seaduseks, mis andis loa lükata edasi osamakse tasumise tähtaega seoses piimamaksuga, mida Itaalia piimatootjad peavad maksma nõukogu 16. juuli 2003. aasta otsusega nr 2003/530/EÜ (sellise abi ühisturuga kokkusobivuse kohta, mida Itaalia Vabariik kavatseb anda oma piimatootjatele, (1)
   (2)) heaks kiidetud osamaksete maksekava kohaselt, palus komisjon 17. märtsi 2011. aasta kirjas Itaalia ametiasutustelt kõnealuse küsimuse kohta täiendavat teavet.

| (2) | Itaalia ametiasutused saatsid komisjonile nimetatud lisateabe kirjaga, mis saadeti 24. juunil 2011 ja registreeriti 29. juunil 2011. |
| --- | --- |

(2)

Itaalia ametiasutused saatsid komisjonile nimetatud lisateabe kirjaga, mis saadeti 24. juunil 2011 ja registreeriti 29. juunil 2011.

| (3) | Pärast Itaalia ametiasutuste esitatud teabe analüüsimist ja võttes arvesse asjaolu, et kõnealune maksetähtaja edasilükkamine leidis aset, ilma et komisjoni oleks sellest eelnevalt teavitatud või selleks oleks volitus saadud, teavitas komisjon Itaalia ametiasutusi 14. oktoobril 2011. aastal saadetud faksis, et avati teatamata riigiabi toimik viitenumbriga SA.33726 (2011/NN). |
| --- | --- |

(3)

Pärast Itaalia ametiasutuste esitatud teabe analüüsimist ja võttes arvesse asjaolu, et kõnealune maksetähtaja edasilükkamine leidis aset, ilma et komisjoni oleks sellest eelnevalt teavitatud või selleks oleks volitus saadud, teavitas komisjon Itaalia ametiasutusi 14. oktoobril 2011. aastal saadetud faksis, et avati teatamata riigiabi toimik viitenumbriga SA.33726 (2011/NN).

| (4) | 11. jaanuari 2012. aasta kirjaga teavitas komisjon Itaaliat oma otsusest algatada aluslepingu artikli 108 lõikega 2 ette nähtud menetlus seoses eespool nimetatud edasilükkamise ja osamaksetena tasumise kavaga, mis kiideti heaks otsusega nr 2003/530/EÜ, mida muudeti edasilükkamist käsitleva lisaga, mis kujutab endast uut abi (SA.33726 (11/C)), paludes Itaalia ametiasutustel esitada ühe kuu jooksul oma märkused menetluse alustamise kohta. |
| --- | --- |

(4)

11. jaanuari 2012. aasta kirjaga teavitas komisjon Itaaliat oma otsusest algatada aluslepingu artikli 108 lõikega 2 ette nähtud menetlus seoses eespool nimetatud edasilükkamise ja osamaksetena tasumise kavaga, mis kiideti heaks otsusega nr 2003/530/EÜ, mida muudeti edasilükkamist käsitleva lisaga, mis kujutab endast uut abi (SA.33726 (11/C)), paludes Itaalia ametiasutustel esitada ühe kuu jooksul oma märkused menetluse alustamise kohta.

| (5) | Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (3). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama kõnealuse abi kohta märkusi. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (3). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama kõnealuse abi kohta märkusi.

| (6) | Komisjon sai huvitatud isikute märkused, mille ta edastas Itaaliale, andes viimasele võimaluse vastata. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon sai huvitatud isikute märkused, mille ta edastas Itaaliale, andes viimasele võimaluse vastata.

| (7) | Itaalia Vabariigi alaline esindus Euroopa Liidu juures saatis 13. veebruari 2012. aasta e-kirjas komisjonile Itaalia ametiasutuste kirja, paludes menetluse alustamise kohta märkuste esitamise tähtaega pikendada kahe kuu võrra. Tähtaega pikendati 21. veebruaril 2012. aastal faksi teel saadetud sõnumiga. |
| --- | --- |

(7)

Itaalia Vabariigi alaline esindus Euroopa Liidu juures saatis 13. veebruari 2012. aasta e-kirjas komisjonile Itaalia ametiasutuste kirja, paludes menetluse alustamise kohta märkuste esitamise tähtaega pikendada kahe kuu võrra. Tähtaega pikendati 21. veebruaril 2012. aastal faksi teel saadetud sõnumiga.

| (8) | 26. aprilli 2012. aasta ja 27. aprilli 2012. aasta e-kirjaga saatis Itaalia Vabariigi alaline esindus Euroopa Liidu juures komisjonile Itaalia ametiasutuste vastuse aluslepingu artikli 108 lõike 2 kohase menetluse alustamise kohta. |
| --- | --- |

(8)

26. aprilli 2012. aasta ja 27. aprilli 2012. aasta e-kirjaga saatis Itaalia Vabariigi alaline esindus Euroopa Liidu juures komisjonile Itaalia ametiasutuste vastuse aluslepingu artikli 108 lõike 2 kohase menetluse alustamise kohta.

| (9) | Itaalia ametiasutused ei kommenteerinud huvitatud isikute märkusi. |
| --- | --- |

(9)

Itaalia ametiasutused ei kommenteerinud huvitatud isikute märkusi.

II.   KIRJELDUS

| (10) | Otsuse nr 2003/530/EÜ artiklis 1 on sätestatud järgmine:
  „Abi, mis seisneb selles, et Itaalia Vabariik maksab ise ühendusele piima suhtes kohaldatud lisamaksu summa, mille piimatootjad võlgnevad ajavahemiku 1995/1996–2001/2002 eest, ja lubab tootjatel maksta oma võlga hiljem mitme aasta peale jagatult ilma intressi maksmata, käsitatakse erandkorras ühisturuga kokkusobivana järgmistel tingimustel:






  — | võlg makstakse tagasi täies ulatuses iga-aastaste ühesuuruste osamaksetena ja |
| --- | --- | --- |

(10)

Otsuse nr 2003/530/EÜ artiklis 1 on sätestatud järgmine:

„Abi, mis seisneb selles, et Itaalia Vabariik maksab ise ühendusele piima suhtes kohaldatud lisamaksu summa, mille piimatootjad võlgnevad ajavahemiku 1995/1996–2001/2002 eest, ja lubab tootjatel maksta oma võlga hiljem mitme aasta peale jagatult ilma intressi maksmata, käsitatakse erandkorras ühisturuga kokkusobivana järgmistel tingimustel:

—

võlg makstakse tagasi täies ulatuses iga-aastaste ühesuuruste osamaksetena ja

| — | alates 1. jaanuarist 2004 alanud tagasimakseperiood ei kesta kauem kui 14 aastat”. |
| --- | --- |

—

alates 1. jaanuarist 2004 alanud tagasimakseperiood ei kesta kauem kui 14 aastat”.

| (11) | Seadusega nr 10/2011 lisati 29. detsembri 2010. aasta dekreetseaduse nr 225 artiklisse 1 lõige 12 duodecies, milles sätestati 31. detsembriks 2010 makstava piimamaksu osamakse tähtaja edasilükkamine 30. juunile 2011. Selle edasilükkamisega seotud kulu kanti mitut eesmärki hõlmavale ühtekokku 5 miljoni euro suurusele eelarveeraldisele. |
| --- | --- |

(11)

Seadusega nr 10/2011 lisati 29. detsembri 2010. aasta dekreetseaduse nr 225 artiklisse 1 lõige 12 duodecies, milles sätestati 31. detsembriks 2010 makstava piimamaksu osamakse tähtaja edasilükkamine 30. juunile 2011. Selle edasilükkamisega seotud kulu kanti mitut eesmärki hõlmavale ühtekokku 5 miljoni euro suurusele eelarveeraldisele.

| (12) | Oma 24. juuni 2011. aasta kirjas selgitasid Itaalia ametiasutused, et kõnealuse meetme toetusekvivalent arvestatakse Itaalia vähese tähtsusega abi hulka vastavalt 20. detsembri 2007. aasta komisjoni määrus (EÜ) nr 1535/2007, milles käsitletakse EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 (4) kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes põllumajandustoodete tootmise sektoris (5). |
| --- | --- |

(12)

Oma 24. juuni 2011. aasta kirjas selgitasid Itaalia ametiasutused, et kõnealuse meetme toetusekvivalent arvestatakse Itaalia vähese tähtsusega abi hulka vastavalt 20. detsembri 2007. aasta komisjoni määrus (EÜ) nr 1535/2007, milles käsitletakse EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 (4) kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes põllumajandustoodete tootmise sektoris (5).

III.   AMETLIKU MENETLUSE ALUSTAMISE PÕHJUSED

| (13) | Komisjon otsustas alustada aluslepingu artikli 108 lõikega 2 ette nähtud menetlused järgmistel põhjustel:






  — | Itaalia ametiasutused olid väljendanud oma kavatsust liigitada kõnealuse maksetähtaja edasilükkamise toetusekvivalent vähese tähtsusega abi süsteemiks, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 1535/2007, kuid seda siiski mitte juhul, kui nimetatud määruse kohaldamisega kaasnevad õiguslikud küsimused; kuna Itaalia ametiasutused ei ole esitanud teavet selle kohta, kas järgitakse määruses kehtestatud abi individuaalseid või riiklikke ülemmäärasid, on ka määruse endaga keelatud anda vähese tähtsusega abi, mis hõlmab suurimat lubatud määra ületavat riigiabi. Kuna nõukogu heakskiidu saanud abi oli suurim võimalik abisumma, mida Itaalia võis oma piimatootjatele anda, tähendab vähese tähtsusega abi kavas sisalduva maksetähtaja edasilükkamisest tuleneva toetusekvivalendi lisamine nõukogu poolt heaks kiidetud maksimaalse abi ületamist; |
| --- | --- | --- |

(13)

Komisjon otsustas alustada aluslepingu artikli 108 lõikega 2 ette nähtud menetlused järgmistel põhjustel:

—

Itaalia ametiasutused olid väljendanud oma kavatsust liigitada kõnealuse maksetähtaja edasilükkamise toetusekvivalent vähese tähtsusega abi süsteemiks, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 1535/2007, kuid seda siiski mitte juhul, kui nimetatud määruse kohaldamisega kaasnevad õiguslikud küsimused; kuna Itaalia ametiasutused ei ole esitanud teavet selle kohta, kas järgitakse määruses kehtestatud abi individuaalseid või riiklikke ülemmäärasid, on ka määruse endaga keelatud anda vähese tähtsusega abi, mis hõlmab suurimat lubatud määra ületavat riigiabi. Kuna nõukogu heakskiidu saanud abi oli suurim võimalik abisumma, mida Itaalia võis oma piimatootjatele anda, tähendab vähese tähtsusega abi kavas sisalduva maksetähtaja edasilükkamisest tuleneva toetusekvivalendi lisamine nõukogu poolt heaks kiidetud maksimaalse abi ületamist;

| — | sellest järeldub, et komisjon ei saa välistada võimalust, et kõnealune edasilükkamine sisaldab abi komponenti (kuna see oli samaväärne intressivaba laenuga, mida edaspidi nimetatakse „seotud abiks”), mis tähendab olukorda, mida ei suuda põhjendada Itaalia ametiasutuste esitatud mis tahes andmed põllumajandussektoris riigiabi suhtes kohaldatavate eeskirjade kontekstis (ühenduse suunised riigiabi kohta põllumajandus- ja metsandussektoris aastateks 2007–2013) (6); |
| --- | --- |

—

sellest järeldub, et komisjon ei saa välistada võimalust, et kõnealune edasilükkamine sisaldab abi komponenti (kuna see oli samaväärne intressivaba laenuga, mida edaspidi nimetatakse „seotud abiks”), mis tähendab olukorda, mida ei suuda põhjendada Itaalia ametiasutuste esitatud mis tahes andmed põllumajandussektoris riigiabi suhtes kohaldatavate eeskirjade kontekstis (ühenduse suunised riigiabi kohta põllumajandus- ja metsandussektoris aastateks 2007–2013) (6);

| — | edasilükkamisega rikutakse otsust nr 2003/530/EÜ (kuna ühte selle tingimustest – ühesuurused osamaksed – enam ei täideta). Järelikult tähendab see, et kogu järkjärguline maksmissüsteem muutub nende jaoks, kes sellest kasu said, uueks abikavaks (tuginedes asjaolule, et see ei olnud hõlmatud otsuse nr 2003/530/EÜ alusel), mille puhul on tegemist olukorraga, mis ei näi olevat eespool nimetatud suuniste ühegi sätte kohaselt lubatav. |
| --- | --- |

—

edasilükkamisega rikutakse otsust nr 2003/530/EÜ (kuna ühte selle tingimustest – ühesuurused osamaksed – enam ei täideta). Järelikult tähendab see, et kogu järkjärguline maksmissüsteem muutub nende jaoks, kes sellest kasu said, uueks abikavaks (tuginedes asjaolule, et see ei olnud hõlmatud otsuse nr 2003/530/EÜ alusel), mille puhul on tegemist olukorraga, mis ei näi olevat eespool nimetatud suuniste ühegi sätte kohaselt lubatav.

IV.   ITAALIA AMETIASUTUSTE MÄRKUSED AMETLIKU MENETLUSE ALUSTAMISE KOHTA

| (14) | Oma 26. aprillil 2012. aastal saadetud e-kirjas teatasid Itaalia ametiasutused kõigepealt otsust nr 2003/530/EÜ heaks kiidetud piimamaksude osamaksete järkjärgulise maksmissüsteemi kohaldamisest, selgitades, et kava hõlmas 11 271 abisaajat. Nendest 9 965 (st 88,41 % kõigist abisaajatest) olid maksnud oma maksude osamaksed, mille tähtaeg oli 31. detsember 2010, õigel ajal. 1 291 ei teinud seda edasilükatud maksetähtajaks ja 15 ei olnud teinud ühtegi makset, mistõttu nad arvati kavast välja. |
| --- | --- |

(14)

Oma 26. aprillil 2012. aastal saadetud e-kirjas teatasid Itaalia ametiasutused kõigepealt otsust nr 2003/530/EÜ heaks kiidetud piimamaksude osamaksete järkjärgulise maksmissüsteemi kohaldamisest, selgitades, et kava hõlmas 11 271 abisaajat. Nendest 9 965 (st 88,41 % kõigist abisaajatest) olid maksnud oma maksude osamaksed, mille tähtaeg oli 31. detsember 2010, õigel ajal. 1 291 ei teinud seda edasilükatud maksetähtajaks ja 15 ei olnud teinud ühtegi makset, mistõttu nad arvati kavast välja.

| (15) | Seejärel selgitasid Itaalia ametiasutused, et edasilükkamisega seotud abisaajate saadud abi toetusekvivalendi arvutamiseks võeti arvesse intressi ajavahemikul 1. jaanuar 2011 kuni edasilükatud osamaksete tegelik maksepäev, kasutades kolme kuu Euribori määra alates 1. oktoobrist 2010, millele lisati 100 baaspunkti (1,942 %). Selle arvutuse tulemusena saadi toetusekvivalent, mis jäi vahemikku 0,08–694,19 eurot, ning samuti nähtus, et 1 291 st edasilükkamisega seotud abisaajast 1 187 olid saanud toetust vähem kui 100,00 eurot. Ametiasutuste selgituste kohaselt osutavad need arvud, et seaduse nr 10/2011 kohane maksetähtaja edasilükkamine ei kahjustanud osamaksetena tasumise kava sujuvat täitmist ja et kava vastab jätkuvalt otsuse nr 2003/530/EÜ sätetele, nagu nähtub tõsiasjast, et ainult 11,45 % kõnealuse kavaga hõlmatud tootjatest said edasilükkamisest kasu. |
| --- | --- |

(15)

Seejärel selgitasid Itaalia ametiasutused, et edasilükkamisega seotud abisaajate saadud abi toetusekvivalendi arvutamiseks võeti arvesse intressi ajavahemikul 1. jaanuar 2011 kuni edasilükatud osamaksete tegelik maksepäev, kasutades kolme kuu Euribori määra alates 1. oktoobrist 2010, millele lisati 100 baaspunkti (1,942 %). Selle arvutuse tulemusena saadi toetusekvivalent, mis jäi vahemikku 0,08–694,19 eurot, ning samuti nähtus, et 1 291 st edasilükkamisega seotud abisaajast 1 187 olid saanud toetust vähem kui 100,00 eurot. Ametiasutuste selgituste kohaselt osutavad need arvud, et seaduse nr 10/2011 kohane maksetähtaja edasilükkamine ei kahjustanud osamaksetena tasumise kava sujuvat täitmist ja et kava vastab jätkuvalt otsuse nr 2003/530/EÜ sätetele, nagu nähtub tõsiasjast, et ainult 11,45 % kõnealuse kavaga hõlmatud tootjatest said edasilükkamisest kasu.

| (16) | Neil põhjustel kinnitavad Itaalia ametiasutused, nagu on märgitud 24. juuni 2011. aasta kirjas (vt punkt 13 eespool), et seoses maksu maksmisega antud tähtaja pikendus kujutab endast vähese tähtsusega abi. Samuti märgivad ametiasutused, et nad on kindlaks teinud, et täielikult on kinni peetud määruse (EÜ) nr 1535/2007 artikli 3 lõikes 2 osutatud individuaalsest ülemmäärast, mis on Itaalia jaoks samas määruses kehtestatud ülemmäär 320 505 000 eurot kolme eelarveaasta pikkuseks perioodiks, ja et maksetähtaja edasilükkamisest tulenev toetusekvivalent oli kokku võrdne summaga 50 877,41 eurot. Viimasena teatasid ametiasutused, et nad tegelevad parajasti ülemmääradele vastavuse kontrollimisega, võttes arvesse teisi aastatel 2009, 2010 ja 2011 antud vähese tähtsusega abi kavasid. |
| --- | --- |

(16)

Neil põhjustel kinnitavad Itaalia ametiasutused, nagu on märgitud 24. juuni 2011. aasta kirjas (vt punkt 13 eespool), et seoses maksu maksmisega antud tähtaja pikendus kujutab endast vähese tähtsusega abi. Samuti märgivad ametiasutused, et nad on kindlaks teinud, et täielikult on kinni peetud määruse (EÜ) nr 1535/2007 artikli 3 lõikes 2 osutatud individuaalsest ülemmäärast, mis on Itaalia jaoks samas määruses kehtestatud ülemmäär 320 505 000 eurot kolme eelarveaasta pikkuseks perioodiks, ja et maksetähtaja edasilükkamisest tulenev toetusekvivalent oli kokku võrdne summaga 50 877,41 eurot. Viimasena teatasid ametiasutused, et nad tegelevad parajasti ülemmääradele vastavuse kontrollimisega, võttes arvesse teisi aastatel 2009, 2010 ja 2011 antud vähese tähtsusega abi kavasid.

| (17) | Seoses komisjoni seisukohaga, et arvestada tuli otsusega nr 2003/530/EÜ heaks kiidetud abiga, võttes arvesse selle olemust ja erandlikku iseloomu ühekordse maksimaalse abina, mida ei saa koondada ühegi muu meetmevormi alla, rõhutasid Itaalia ametiasutused kõigepealt seda, et kõnealuses otsuses mööndi selliste erandlike asjaolude olemasolu, mille tõttu oli nõukogu seisukohal, et abi on aluslepingu artikliga 107 kooskõlas, kui teatud tingimused on täidetud. Nad rõhutasid ka tõsiasja, et tehtud kontrollid näitasid, et osamaksetena tasumise kava oli kooskõlas otsuse nr 2003/530/EÜ sätetega, kuna kõik tootjad, välja arvatud 15 tootjat, kes olid juba kavast välja jäetud, olid tasunud seitsmenda osamakse. Nende arvamuse kohaselt ei takista otsuse nr 2003/530/EÜ vastuvõtmiseni viinud asjaolude erandlik iseloom iseenesest komisjoni heakskiidu saanud abisaajate juurdepääsu mis tahes muule toetusele. Aluslepingus on osutatud üksnes eespool nimetatud erandlikele asjaoludele, piiramata mingil viisil loa saanud abi või selle rakendamise üksikasjalike eeskirjade olemust; sellega tehakse lihtsalt erand aluslepingu artiklist 107 ja artiklis 109 osutatud määrustest, mis võetakse vastu nõukogu ühehäälse otsusega. Kõnealusel juhul kajastub otsuse nr 2003/530/EÜ vastuvõtmiseni viinud erandlik iseloom täielikult viisis, kuidas kõnealune otsus vastu võeti – nimelt ühehäälsuse alusel –, ning seostub pigem abi vastuvõtmist nõudvate asjaolude kui abi endaga. |
| --- | --- |

(17)

Seoses komisjoni seisukohaga, et arvestada tuli otsusega nr 2003/530/EÜ heaks kiidetud abiga, võttes arvesse selle olemust ja erandlikku iseloomu ühekordse maksimaalse abina, mida ei saa koondada ühegi muu meetmevormi alla, rõhutasid Itaalia ametiasutused kõigepealt seda, et kõnealuses otsuses mööndi selliste erandlike asjaolude olemasolu, mille tõttu oli nõukogu seisukohal, et abi on aluslepingu artikliga 107 kooskõlas, kui teatud tingimused on täidetud. Nad rõhutasid ka tõsiasja, et tehtud kontrollid näitasid, et osamaksetena tasumise kava oli kooskõlas otsuse nr 2003/530/EÜ sätetega, kuna kõik tootjad, välja arvatud 15 tootjat, kes olid juba kavast välja jäetud, olid tasunud seitsmenda osamakse. Nende arvamuse kohaselt ei takista otsuse nr 2003/530/EÜ vastuvõtmiseni viinud asjaolude erandlik iseloom iseenesest komisjoni heakskiidu saanud abisaajate juurdepääsu mis tahes muule toetusele. Aluslepingus on osutatud üksnes eespool nimetatud erandlikele asjaoludele, piiramata mingil viisil loa saanud abi või selle rakendamise üksikasjalike eeskirjade olemust; sellega tehakse lihtsalt erand aluslepingu artiklist 107 ja artiklis 109 osutatud määrustest, mis võetakse vastu nõukogu ühehäälse otsusega. Kõnealusel juhul kajastub otsuse nr 2003/530/EÜ vastuvõtmiseni viinud erandlik iseloom täielikult viisis, kuidas kõnealune otsus vastu võeti – nimelt ühehäälsuse alusel –, ning seostub pigem abi vastuvõtmist nõudvate asjaolude kui abi endaga.

| (18) | Itaalia ametiasutused väitsid ka, et maksetähtaja edasilükkamine kujutab endast vähese tähtsusega abi ja seda tuleks seetõttu pidada eraldiseisvaks meetmeks, arvestades selle kasutamise madalat määra tootjate seas, kõnealuste summade väiksust ja seda, et osamaksetena tasumise kava ei muudetud, nii et selle struktuur jäi samaks nii seoses osamaksete koguarvu kui ka lõpptähtajaga. |
| --- | --- |

(18)

Itaalia ametiasutused väitsid ka, et maksetähtaja edasilükkamine kujutab endast vähese tähtsusega abi ja seda tuleks seetõttu pidada eraldiseisvaks meetmeks, arvestades selle kasutamise madalat määra tootjate seas, kõnealuste summade väiksust ja seda, et osamaksetena tasumise kava ei muudetud, nii et selle struktuur jäi samaks nii seoses osamaksete koguarvu kui ka lõpptähtajaga.

| (19) | Lõpuks väitsid Itaalia ametiasutused taas kord, et kooskõlas Itaalia 30. juuli 2003. aasta ministri dekreediga, millega rakendati nõukogu otsus, peavad osamaksetena tasumise kavas osalejad loobuma mis tahes õiguslikest meetmetest seoses võlgu olevate maksude maksmisega ja võlgnikud, kes ei tee makseid, arvatakse kavast välja. Itaalia ametiasutused väidavad, et see tingimus hõlmaks võla sissenõudmise menetluste algatamist, mille tagajärjel esitaksid tootjad uusi apellatsioonikaebusi. Seepärast oleks mõistlik vältida kohtuvaidlusi väga väikeste summade sissenõudmise üle menetluste teel, mille kulud on suuremad kui sissenõutavad summad. Seoses sellega viitavad Itaalia ametiasutused ühise põllumajanduspoliitika rahastamist käsitleva 21. juuni 2005. aasta nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikele 6, (7) milles on sätestatud, et nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võivad liikmesriigid otsustada tagasinõudmist mitte läbi viia, kui tagasinõudmisel juba tehtud ja tõenäoliselt tehtavad kulud on suuremad kui tagasinõutav summa. Nende arvates tuleks seda sätet kõnealuse juhtumi puhul analoogia põhjal kohaldada. Igal juhul on kehtestatud sarnased sätted ka seaduse nr 289/2002 (2003. aasta rahandusseadus) artikli 25 lõikes 4, mille kohaselt peetakse 12 euro suurust summat väikeseks summaks, mida tagasi ei nõuta. Edasilükkamisega seotud abisaajatest 559 said toetust vähem kui 12 eurot. |
| --- | --- |

(19)

Lõpuks väitsid Itaalia ametiasutused taas kord, et kooskõlas Itaalia 30. juuli 2003. aasta ministri dekreediga, millega rakendati nõukogu otsus, peavad osamaksetena tasumise kavas osalejad loobuma mis tahes õiguslikest meetmetest seoses võlgu olevate maksude maksmisega ja võlgnikud, kes ei tee makseid, arvatakse kavast välja. Itaalia ametiasutused väidavad, et see tingimus hõlmaks võla sissenõudmise menetluste algatamist, mille tagajärjel esitaksid tootjad uusi apellatsioonikaebusi. Seepärast oleks mõistlik vältida kohtuvaidlusi väga väikeste summade sissenõudmise üle menetluste teel, mille kulud on suuremad kui sissenõutavad summad. Seoses sellega viitavad Itaalia ametiasutused ühise põllumajanduspoliitika rahastamist käsitleva 21. juuni 2005. aasta nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikele 6, (7) milles on sätestatud, et nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võivad liikmesriigid otsustada tagasinõudmist mitte läbi viia, kui tagasinõudmisel juba tehtud ja tõenäoliselt tehtavad kulud on suuremad kui tagasinõutav summa. Nende arvates tuleks seda sätet kõnealuse juhtumi puhul analoogia põhjal kohaldada. Igal juhul on kehtestatud sarnased sätted ka seaduse nr 289/2002 (2003. aasta rahandusseadus) artikli 25 lõikes 4, mille kohaselt peetakse 12 euro suurust summat väikeseks summaks, mida tagasi ei nõuta. Edasilükkamisega seotud abisaajatest 559 said toetust vähem kui 12 eurot.

| (20) | 26. aprillil 2012. aastal saadetud e-kirjas esitasid Itaalia ametiasutused edasilükkamisega seotud abisaajate nimekirja ja toetuse summa, mille sai iga abisaaja. |
| --- | --- |

(20)

26. aprillil 2012. aastal saadetud e-kirjas esitasid Itaalia ametiasutused edasilükkamisega seotud abisaajate nimekirja ja toetuse summa, mille sai iga abisaaja.

V.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED MENETLUSE ALUSTAMISE KOHTA

| (21) | 7. märtsil 2012. aastal sai komisjon kolmandalt isikult märkused menetluse alustamise kohta. |
| --- | --- |

(21)

7. märtsil 2012. aastal sai komisjon kolmandalt isikult märkused menetluse alustamise kohta.

| (22) | Sisuliselt soovis huvitatud isik teada, miks piiras komisjon seadusega nr 10/2011 ette nähtud menetluse alustamist seoses maksetähtaja edasilükkamisega ega laiendanud seda seaduse 122/2010 artikli 40 bis sätetele, milles nähakse ette seaduses nr 33/2009 kehtestatud osamaksetena tasumise täiendava kava kohaselt makstud osamaksete tasumise edasilükkamine, ning soovitas komisjonil menetlust vastavalt laiendada. Seoses sellega märkis huvitatud isik, et komisjonile juba esitati kaebus seoses seaduse nr 122/2010 artikli 40 bis sätetega ja komisjon lõpetas juhtumi. |
| --- | --- |

(22)

Sisuliselt soovis huvitatud isik teada, miks piiras komisjon seadusega nr 10/2011 ette nähtud menetluse alustamist seoses maksetähtaja edasilükkamisega ega laiendanud seda seaduse 122/2010 artikli 40 bis sätetele, milles nähakse ette seaduses nr 33/2009 kehtestatud osamaksetena tasumise täiendava kava kohaselt makstud osamaksete tasumise edasilükkamine, ning soovitas komisjonil menetlust vastavalt laiendada. Seoses sellega märkis huvitatud isik, et komisjonile juba esitati kaebus seoses seaduse nr 122/2010 artikli 40 bis sätetega ja komisjon lõpetas juhtumi.

| (23) | 10. märtsil 2012. aastal sai komisjon teiselt huvitatud isikult märkused menetluse alustamise kohta. |
| --- | --- |

(23)

10. märtsil 2012. aastal sai komisjon teiselt huvitatud isikult märkused menetluse alustamise kohta.

| (24) | Kõnealune huvitatud isik juhtis komisjoni tähelepanu dekreetseaduse nr 16/2012 artikli 1 lõike 4 sätetele, millega lubatakse rahalistes raskustes olevatel äriühingutel maksta võlgu olevad summad korrapäraste osamaksetena. Huvitatud isik palus komisjonil sekkuda, märkides, et nimetatud meetmed ei ole ühtse turuga kokkusobivad. |
| --- | --- |

(24)

Kõnealune huvitatud isik juhtis komisjoni tähelepanu dekreetseaduse nr 16/2012 artikli 1 lõike 4 sätetele, millega lubatakse rahalistes raskustes olevatel äriühingutel maksta võlgu olevad summad korrapäraste osamaksetena. Huvitatud isik palus komisjonil sekkuda, märkides, et nimetatud meetmed ei ole ühtse turuga kokkusobivad.

| (25) | 14. märtsil 2012. aastal sai komisjon veel ühelt huvitatud isikult märkused menetluse alustamise kohta. |
| --- | --- |

(25)

14. märtsil 2012. aastal sai komisjon veel ühelt huvitatud isikult märkused menetluse alustamise kohta.

| (26) | Nendes märkustes viitas huvitatud isik samuti dekreetseadusele nr 16/2012, rõhutades sellest tulenevat põllumajandustootjate erinevat kohtlemist ja samuti AGEA (Agenzia per le Erogazioni in Agricoltura – Itaalia makseasutus) lisamaksu arvutamiseks kasutatud andmete täpsust. |
| --- | --- |

(26)

Nendes märkustes viitas huvitatud isik samuti dekreetseadusele nr 16/2012, rõhutades sellest tulenevat põllumajandustootjate erinevat kohtlemist ja samuti AGEA (Agenzia per le Erogazioni in Agricoltura – Itaalia makseasutus) lisamaksu arvutamiseks kasutatud andmete täpsust.

VI.   HINDAMINE

VI.1.   Abi olemasolu

| (27) | Kooskõlas aluslepingu artikli 107 lõikega 1 on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(27)

Kooskõlas aluslepingu artikli 107 lõikega 1 on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (28) | Kõnealune meede, nimelt maksetähtaja edasilükkamisega seotud abi (intressivaba laenuga võrdväärse toetuse andmine, vt eespool punkti 13 teine taane), kuid samuti uus abi, mis tekib otsuse nr 2003/530/EÜ rikkumisest (maksmata intress juba tehtud iga-aastastelt osamaksetelt ning maksmata kapital ja intress seoses ülejäänud aastatega kuni osamaksetena maksmise lõpuni, st kuni 31. detsembrini 2017) (uus abi, vt punkti 13 kolmas taane), kuuluvad järgmise määratluse alla. |
| --- | --- |

(28)

Kõnealune meede, nimelt maksetähtaja edasilükkamisega seotud abi (intressivaba laenuga võrdväärse toetuse andmine, vt eespool punkti 13 teine taane), kuid samuti uus abi, mis tekib otsuse nr 2003/530/EÜ rikkumisest (maksmata intress juba tehtud iga-aastastelt osamaksetelt ning maksmata kapital ja intress seoses ülejäänud aastatega kuni osamaksetena maksmise lõpuni, st kuni 31. detsembrini 2017) (uus abi, vt punkti 13 kolmas taane), kuuluvad järgmise määratluse alla.

| (29) | Meede on omistatav asjaomasele riigile, kuna see tuleneb siseriiklikust õigusest; seda rahastati riigi vahenditest, mis tähendab, et Itaalia riik, lubades otsuses nr 2003/530/EÜ kehtestatud iga-aastase osamakse tasumise tähtaja edasilükkamist ja luues selle edasilükkamise kaudu uue abi, on jätnud ennast teatud ajavahemikuks ilma rahasummast, mida oleks saanud kasutada muudel eesmärkidel. |
| --- | --- |

(29)

Meede on omistatav asjaomasele riigile, kuna see tuleneb siseriiklikust õigusest; seda rahastati riigi vahenditest, mis tähendab, et Itaalia riik, lubades otsuses nr 2003/530/EÜ kehtestatud iga-aastase osamakse tasumise tähtaja edasilükkamist ja luues selle edasilükkamise kaudu uue abi, on jätnud ennast teatud ajavahemikuks ilma rahasummast, mida oleks saanud kasutada muudel eesmärkidel.

| (30) | Selline olukord soosib teatud ettevõtjaid, eeskätt piimatootmisega tegelevaid põllumajandusettevõtteid. |
| --- | --- |

(30)

Selline olukord soosib teatud ettevõtjaid, eeskätt piimatootmisega tegelevaid põllumajandusettevõtteid.

| (31) | Sellel võib olla mõju ka kaubandusele, arvestades Itaalia seisundit turul (8). |
| --- | --- |

(31)

Sellel võib olla mõju ka kaubandusele, arvestades Itaalia seisundit turul (8).

| (32) | Samuti võib see moonutada konkurentsi, kuna ettevõtjatele, kes abi said, on tagatud kasu (edasilükkamisel ei kogune intress ja seega on see võrdväärne intressivaba laenuga), mida ei oleks saanud tavapäraste turutingimuste korral ja mis asetas asjaomased ettevõtjad soodsamasse konkurentsiolukorda võrreldes ettevõtjatega, kes abi ei saanud (9). |
| --- | --- |

(32)

Samuti võib see moonutada konkurentsi, kuna ettevõtjatele, kes abi said, on tagatud kasu (edasilükkamisel ei kogune intress ja seega on see võrdväärne intressivaba laenuga), mida ei oleks saanud tavapäraste turutingimuste korral ja mis asetas asjaomased ettevõtjad soodsamasse konkurentsiolukorda võrreldes ettevõtjatega, kes abi ei saanud (9).

| (33) | Arvestades lisateavet, mille esitasid Itaalia ametiasutused vastusena aluslepingu artikli 108 lõike 2 kohase menetluse alustamise kohta, on siiski vaja teha kindlaks, kas kõnealust meedet saab pidada vähese tähtsusega abiks kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1535/2007 ja seega mitte pidada seda riigiabiks aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(33)

Arvestades lisateavet, mille esitasid Itaalia ametiasutused vastusena aluslepingu artikli 108 lõike 2 kohase menetluse alustamise kohta, on siiski vaja teha kindlaks, kas kõnealust meedet saab pidada vähese tähtsusega abiks kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1535/2007 ja seega mitte pidada seda riigiabiks aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (34) | Oma 26. aprillil 2012. aastal saadetud e-kirjas selgitasid Itaalia ametiasutused, et maksetähtaegade edasilükkamisega seotud intress oli vahemikus 0,08–694,19 eurot. Nad märkisid samuti, et tehtud kontrollid näitasid, et Itaalia jaoks kolmeks eelarveaastaks kindlaks määratud ülempiiri ei ületatud, kuid nad peavad veel kontrollima, kas jätkuvalt on olemas oht, et ületatakse individuaalne ülempiir eelarveaastateks 2009, 2010 ja 2011 kumuleerunud vähese tähtsusega abi korral. |
| --- | --- |

(34)

Oma 26. aprillil 2012. aastal saadetud e-kirjas selgitasid Itaalia ametiasutused, et maksetähtaegade edasilükkamisega seotud intress oli vahemikus 0,08–694,19 eurot. Nad märkisid samuti, et tehtud kontrollid näitasid, et Itaalia jaoks kolmeks eelarveaastaks kindlaks määratud ülempiiri ei ületatud, kuid nad peavad veel kontrollima, kas jätkuvalt on olemas oht, et ületatakse individuaalne ülempiir eelarveaastateks 2009, 2010 ja 2011 kumuleerunud vähese tähtsusega abi korral.

| (35) | Komisjon võib kindlasti märkida, et määruse (EÜ) nr 1535/2007 artikli 3 lõikes 2 sätestatud edasilükkamisega seotud intressi summa ei ületa eraldi võetuna 7 500 eurot. Komisjon märgib ka, et edasilükkamisega antud abi kogusumma, st 50 877,41 eurot, ei ole kaasa toonud määruse lisas Itaaliale lubatud ülempiiri – 320 505 000 eurot – ületamist. Sellest hoolimata ei ole komisjonil uut teavet, mis näitaks, et 7 500 euro suurust individuaalset ülempiiri ei ole ühelgi juhul ületatud, võttes samuti arvesse kogu vähese tähtsusega abi, mida sai sama abisaaja kolme eelarveaasta jooksul, sest alates 26. aprillist 2012 ei ole komisjon saanud nende kontrollide tegemisega seotud Itaalia ametiasutustelt enam teavet. Seega ei saa järeldada, et kõikidel juhtudel peeti kinni üksikabi ülempiirist, eeskätt seetõttu, et komisjon peab arvesse võtma ka otsuse nr 2003/530/EÜ rikkumisest tekkivat uut abi. Tõepoolest, komisjon peab kontrollima kõnealust meedet tervikuna (st edasilükkamisega seotud abi, intressivaba laenuga võrdväärse abi andmist ja otsuse nr 2003/530/EÜ rikkumisest tekkivat uut abi): märkimisväärne hulk abisaajaid (rohkem kui 1 250) on sellest edasilükkamisest kasu saanud ja abi summa sisaldab ka osa põhisummast (st seda, mis vastab aastate 2013, 2014, 2015, 2016 ja 2017 31. detsembriks makstavale iga-aastasele osamaksele) ning lisaks intressi, mis ületab kaugelt maksetähtaja edasilükkamisega seotud intressi, mida Itaalia ametiasutused oma väidete toetuseks arvesse võtsid. |
| --- | --- |

(35)

Komisjon võib kindlasti märkida, et määruse (EÜ) nr 1535/2007 artikli 3 lõikes 2 sätestatud edasilükkamisega seotud intressi summa ei ületa eraldi võetuna 7 500 eurot. Komisjon märgib ka, et edasilükkamisega antud abi kogusumma, st 50 877,41 eurot, ei ole kaasa toonud määruse lisas Itaaliale lubatud ülempiiri – 320 505 000 eurot – ületamist. Sellest hoolimata ei ole komisjonil uut teavet, mis näitaks, et 7 500 euro suurust individuaalset ülempiiri ei ole ühelgi juhul ületatud, võttes samuti arvesse kogu vähese tähtsusega abi, mida sai sama abisaaja kolme eelarveaasta jooksul, sest alates 26. aprillist 2012 ei ole komisjon saanud nende kontrollide tegemisega seotud Itaalia ametiasutustelt enam teavet. Seega ei saa järeldada, et kõikidel juhtudel peeti kinni üksikabi ülempiirist, eeskätt seetõttu, et komisjon peab arvesse võtma ka otsuse nr 2003/530/EÜ rikkumisest tekkivat uut abi. Tõepoolest, komisjon peab kontrollima kõnealust meedet tervikuna (st edasilükkamisega seotud abi, intressivaba laenuga võrdväärse abi andmist ja otsuse nr 2003/530/EÜ rikkumisest tekkivat uut abi): märkimisväärne hulk abisaajaid (rohkem kui 1 250) on sellest edasilükkamisest kasu saanud ja abi summa sisaldab ka osa põhisummast (st seda, mis vastab aastate 2013, 2014, 2015, 2016 ja 2017 31. detsembriks makstavale iga-aastasele osamaksele) ning lisaks intressi, mis ületab kaugelt maksetähtaja edasilükkamisega seotud intressi, mida Itaalia ametiasutused oma väidete toetuseks arvesse võtsid.

| (36) | Määruse (EÜ) nr 1535/2007 artikli 3 lõikes 7 märgitakse: „Vähese tähtsusega abi ei või kumuleerida samadele abikõlblikele kuludele antava riigiabiga, kui kumuleerimise tulemusel on abi osatähtsus suurem kui iga juhtumi iseärasusi arvestades on kindlaks määratud ühenduse õigusaktidega.” |
| --- | --- |

(36)

Määruse (EÜ) nr 1535/2007 artikli 3 lõikes 7 märgitakse: „Vähese tähtsusega abi ei või kumuleerida samadele abikõlblikele kuludele antava riigiabiga, kui kumuleerimise tulemusel on abi osatähtsus suurem kui iga juhtumi iseärasusi arvestades on kindlaks määratud ühenduse õigusaktidega.”

| (37) | Seoses sellega on komisjon juba osutanud, algatades aluslepingu artikli 108 lõikes 2 ette nähtud menetluse, et nimetatud edasilükkamine lisandus nõukogu heaks kiidetud abile, mida tuleks pidada maksimaalseks abiks, mida selles kontekstis saab anda. |
| --- | --- |

(37)

Seoses sellega on komisjon juba osutanud, algatades aluslepingu artikli 108 lõikes 2 ette nähtud menetluse, et nimetatud edasilükkamine lisandus nõukogu heaks kiidetud abile, mida tuleks pidada maksimaalseks abiks, mida selles kontekstis saab anda.

| (38) | Itaalia ametiasutused on samuti seisukohal, et maksetähtaja edasilükkamist tuleks käsitada eraldiseisva meetmena, arvestades selle kasutamise madalat määra tootjate seas, kõnealuste summade väiksust ja seda, et osamaksetena tasumise kava ei muudetud, nii et selle struktuur jäi samaks nii seoses osamaksete koguarvu kui ka lõpptähtajaga. |
| --- | --- |

(38)

Itaalia ametiasutused on samuti seisukohal, et maksetähtaja edasilükkamist tuleks käsitada eraldiseisva meetmena, arvestades selle kasutamise madalat määra tootjate seas, kõnealuste summade väiksust ja seda, et osamaksetena tasumise kava ei muudetud, nii et selle struktuur jäi samaks nii seoses osamaksete koguarvu kui ka lõpptähtajaga.

| (39) | Komisjon seda arvamust ei jaga. On tõepoolest selge, et maksetähtaja edasilükkamine on otseselt seotud hüvitisega, mille osamaksetena tasumine sätestati üksikasjalikult otsuses nr 2003/530/EÜ. Selle otsuse artikli 1 lõike 1 esimeses taandes märgitakse selgelt, et võlg makstakse tagasi iga-aastaste ühesuuruste osamaksetena. Edasilükkamist ei saa seetõttu pidada täiesti sõltumatuks otsuses nr 2003/530/EÜ kehtestatud osamaksete süsteemist. |
| --- | --- |

(39)

Komisjon seda arvamust ei jaga. On tõepoolest selge, et maksetähtaja edasilükkamine on otseselt seotud hüvitisega, mille osamaksetena tasumine sätestati üksikasjalikult otsuses nr 2003/530/EÜ. Selle otsuse artikli 1 lõike 1 esimeses taandes märgitakse selgelt, et võlg makstakse tagasi iga-aastaste ühesuuruste osamaksetena. Edasilükkamist ei saa seetõttu pidada täiesti sõltumatuks otsuses nr 2003/530/EÜ kehtestatud osamaksete süsteemist.

| (40) | Itaalia ametiasutused vaidlustavad ka asjaolu, et nõukogult heakskiidu saanud abi on maksimaalne abisumma, mille võib piimatootjatele anda. Nad on seisukohal, et kõnealuses otsuses mööndakse osamaksetena tagasimaksmise kava heakskiitmiseni viinud erandlike asjaolude olemasolu, kuid et see erandlik iseloom ei õigusta iseenesest seda, et abisaajatel puudub võimalus saada mis tahes muud toetust, kuna aluslepingus viidatakse ainult erandlikele asjaoludele, seadmata piiranguid loa saanud abi olemusele või selle rakendamise üksikasjalikele eeskirjadele. Kõnealusel juhul kajastub nõukogu otsuse nr 2003/530/EÜ vastuvõtmiseni viinud erandlik iseloom täielikult viisis, kuidas kõnealune otsus vastu võeti – nimelt ühehäälsuse alusel –, ning seostub pigem abi vastuvõtmist nõudvate asjaolude kui abi endaga. |
| --- | --- |

(40)

Itaalia ametiasutused vaidlustavad ka asjaolu, et nõukogult heakskiidu saanud abi on maksimaalne abisumma, mille võib piimatootjatele anda. Nad on seisukohal, et kõnealuses otsuses mööndakse osamaksetena tagasimaksmise kava heakskiitmiseni viinud erandlike asjaolude olemasolu, kuid et see erandlik iseloom ei õigusta iseenesest seda, et abisaajatel puudub võimalus saada mis tahes muud toetust, kuna aluslepingus viidatakse ainult erandlikele asjaoludele, seadmata piiranguid loa saanud abi olemusele või selle rakendamise üksikasjalikele eeskirjadele. Kõnealusel juhul kajastub nõukogu otsuse nr 2003/530/EÜ vastuvõtmiseni viinud erandlik iseloom täielikult viisis, kuidas kõnealune otsus vastu võeti – nimelt ühehäälsuse alusel –, ning seostub pigem abi vastuvõtmist nõudvate asjaolude kui abi endaga.

| (41) | Komisjon ei nõustu Itaalia ametiasutuste seisukohaga. Kuigi aluslepingu artikli 108 lõike 2 kolmandas lõigus sätestatakse, et „nõukogu [võib] ühehäälselt otsustada, et abi [...] tuleb [...] pidada siseturuga kokkusobivaks, kui sellist otsust õigustavad erandlikud asjaolud”, ning ka otsuse nr 2003/530/EÜ põhjenduses 8 sätestatakse, et on olemas erandlikud asjaolud, mis õigustavad abi pidamist siseturuga kokkusobivaks, jääb tegelikult kehtima tõsiasi, et nõukogu ise kehtestas otsuse resolutiivosas, et abi peetakse siseturuga kokkusobivaks „erandkorras” ja mitte „võttes arvesse erandlikke asjaolusid”. Mõiste „erandkorras” osutab selgelt nõukogu kavatsusele juhtida tähelepanu abi andmisele, muutes selle vaatamata erandlike asjaolude olemasolule ainulaadseks, nagu osutatakse põhjenduses 8. Kuigi Itaalia ametiasutuste viide ühehäälsusele võib tõepoolest tõendada, et menetlus oli erandlik, ei sea see kahtluse alla abi ainulaadsust, nagu see on sätestatud kõnealuses otsuses. |
| --- | --- |

(41)

Komisjon ei nõustu Itaalia ametiasutuste seisukohaga. Kuigi aluslepingu artikli 108 lõike 2 kolmandas lõigus sätestatakse, et „nõukogu [võib] ühehäälselt otsustada, et abi [...] tuleb [...] pidada siseturuga kokkusobivaks, kui sellist otsust õigustavad erandlikud asjaolud”, ning ka otsuse nr 2003/530/EÜ põhjenduses 8 sätestatakse, et on olemas erandlikud asjaolud, mis õigustavad abi pidamist siseturuga kokkusobivaks, jääb tegelikult kehtima tõsiasi, et nõukogu ise kehtestas otsuse resolutiivosas, et abi peetakse siseturuga kokkusobivaks „erandkorras” ja mitte „võttes arvesse erandlikke asjaolusid”. Mõiste „erandkorras” osutab selgelt nõukogu kavatsusele juhtida tähelepanu abi andmisele, muutes selle vaatamata erandlike asjaolude olemasolule ainulaadseks, nagu osutatakse põhjenduses 8. Kuigi Itaalia ametiasutuste viide ühehäälsusele võib tõepoolest tõendada, et menetlus oli erandlik, ei sea see kahtluse alla abi ainulaadsust, nagu see on sätestatud kõnealuses otsuses.

| (42) | Arvestades asjaolu, et nõukogult heakskiidu saanud abi, võttes arvesse selle ainulaadsust, oli selles konkreetses kontekstis suurim lubatud summa, st 100 %-lise abiga võrdväärne toetus, tähendaks maksetähtaja edasilükkamise lisamine määruse (EÜ) nr 1535/2007 artikli 3 lõike 7 automaatset kohaldamist, mis tähendab, et edasilükkamisest tulenev toetusekvivalent ei kuulu selle määruse kohaldamisalasse ja on seetõttu riigiabi. Selle abi kokkusobivust, samuti otsuse nr 2003/530/EÜ rikkumisest tuleneva uue abi kokkusobivust siseturuga tuleb hinnata abi andmise ajal kehtinud konkurentsieeskirjade raames. |
| --- | --- |

(42)

Arvestades asjaolu, et nõukogult heakskiidu saanud abi, võttes arvesse selle ainulaadsust, oli selles konkreetses kontekstis suurim lubatud summa, st 100 %-lise abiga võrdväärne toetus, tähendaks maksetähtaja edasilükkamise lisamine määruse (EÜ) nr 1535/2007 artikli 3 lõike 7 automaatset kohaldamist, mis tähendab, et edasilükkamisest tulenev toetusekvivalent ei kuulu selle määruse kohaldamisalasse ja on seetõttu riigiabi. Selle abi kokkusobivust, samuti otsuse nr 2003/530/EÜ rikkumisest tuleneva uue abi kokkusobivust siseturuga tuleb hinnata abi andmise ajal kehtinud konkurentsieeskirjade raames.

VI.2.   Abi kokkusobivus siseturuga

| (43) | Edasilükkamise toimumise ajal kehtinud konkurentsieeskirjad sisalduvad ühenduse suunistes riigiabi kohta põllumajandus- ja metsandussektoris aastateks 2007–2013. |
| --- | --- |

(43)

Edasilükkamise toimumise ajal kehtinud konkurentsieeskirjad sisalduvad ühenduse suunistes riigiabi kohta põllumajandus- ja metsandussektoris aastateks 2007–2013.

| (44) | Itaalia ametiasutuste 26. aprillil 2012. aastal saadetud e-kirjas esitatud seisukoht põhines väitel, et maksetähtaja edasilükkamist tuleks käsitada vähese tähtsusega abi kava osana. Seepärast ei esitanud ametiasutused seoses eespool nimetatud suunistes kehtestatud eeskirjadega ühtegi selgitust maksetähtaja edasilükkamise või otsuse nr 2003/350/EÜ raamistikust välja jääva uue abi kokkusobivuse kohta siseturuga. |
| --- | --- |

(44)

Itaalia ametiasutuste 26. aprillil 2012. aastal saadetud e-kirjas esitatud seisukoht põhines väitel, et maksetähtaja edasilükkamist tuleks käsitada vähese tähtsusega abi kava osana. Seepärast ei esitanud ametiasutused seoses eespool nimetatud suunistes kehtestatud eeskirjadega ühtegi selgitust maksetähtaja edasilükkamise või otsuse nr 2003/350/EÜ raamistikust välja jääva uue abi kokkusobivuse kohta siseturuga.

| (45) | Sel põhjusel ei ole komisjonil uut teavet, hajutamaks kahtlusi, mis tal olid aluslepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse algatamise ajal. Maksetähtaegade edasilükkamisega seotud abi ja seega ka otsuse nr 2003/530/EÜ rikkumisest tekkinud uus abi kujutavad endast seetõttu ühepoolset riigiabi, mille ainus eesmärk oli parandada tootjate rahalist olukorda, aitamata kaasa sektori arengule. Seetõttu on tegemist tegevusabiga, mis on eespool osutatud suuniste punkti 15 tähenduses siseturuga kokkusobimatu. |
| --- | --- |

(45)

Sel põhjusel ei ole komisjonil uut teavet, hajutamaks kahtlusi, mis tal olid aluslepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse algatamise ajal. Maksetähtaegade edasilükkamisega seotud abi ja seega ka otsuse nr 2003/530/EÜ rikkumisest tekkinud uus abi kujutavad endast seetõttu ühepoolset riigiabi, mille ainus eesmärk oli parandada tootjate rahalist olukorda, aitamata kaasa sektori arengule. Seetõttu on tegemist tegevusabiga, mis on eespool osutatud suuniste punkti 15 tähenduses siseturuga kokkusobimatu.

VI.3.   Tagasinõudmine

| (46) | Kui leitakse, et abi on siseturuga kokkusobimatu, on komisjon aluslepingu ja Euroopa Kohtu kohtupraktika kohaselt volitatud otsustama, kas asjaomane riik peab abi andmise lõpetama või selle andmist muutma (10). Euroopa Kohtu kohtupraktikas märgitakse ka seda, et riigi kohustus lõpetada abi andmine, mida komisjon peab siseturuga kokkusobimatuks, kannab eesmärki taastada abi andmise eelne olukord. Sellega seoses on kohus kinnitanud, et nimetatud eesmärk on saavutatud, kui abisaaja on tagasi maksnud talle antud summad, kaotades seega eelise turukonkurentide ees ja taastades sellega abi andmise eelse olukorra (11). |
| --- | --- |

(46)

Kui leitakse, et abi on siseturuga kokkusobimatu, on komisjon aluslepingu ja Euroopa Kohtu kohtupraktika kohaselt volitatud otsustama, kas asjaomane riik peab abi andmise lõpetama või selle andmist muutma (10). Euroopa Kohtu kohtupraktikas märgitakse ka seda, et riigi kohustus lõpetada abi andmine, mida komisjon peab siseturuga kokkusobimatuks, kannab eesmärki taastada abi andmise eelne olukord. Sellega seoses on kohus kinnitanud, et nimetatud eesmärk on saavutatud, kui abisaaja on tagasi maksnud talle antud summad, kaotades seega eelise turukonkurentide ees ja taastades sellega abi andmise eelse olukorra (11).

| (47) | Nimetatud kohtupraktika kohaselt sätestatakse nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklis 14, millega kehtestatakse EÜ asutamislepingu (12) artikli 93 kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad, et kui ebaseadusliku abi korral tehakse negatiivne otsus, nõuab komisjon, et asjaomane liikmesriik peab võtma kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt abi tagasi saada (käesoleval juhul kõigilt abisaajatelt, kes said maksetähtaja edasilükkamisest kasu). |
| --- | --- |

(47)

Nimetatud kohtupraktika kohaselt sätestatakse nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklis 14, millega kehtestatakse EÜ asutamislepingu (12) artikli 93 kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad, et kui ebaseadusliku abi korral tehakse negatiivne otsus, nõuab komisjon, et asjaomane liikmesriik peab võtma kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt abi tagasi saada (käesoleval juhul kõigilt abisaajatelt, kes said maksetähtaja edasilükkamisest kasu).

| (48) | Seepärast tuleb Itaalial võtta kõik vajalikud meetmed, et kokkusobimatu abi abisaajatelt tagasi nõuda. Kooskõlas komisjoni teatise „Ebaseaduslik ja ühisturuga kokkusobimatu riigiabi: abi tagasinõudmist käsitlevate komisjoni otsuste tõhus rakendamine liikmesriikides” (13) punktiga 42 on Itaalial alates käesoleva otsuse jõustumisest neli kuud aega selle sätete rakendamiseks. Intressi makstakse tagasinõutavalt summalt, võttes arvutamisel aluseks komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (14). |
| --- | --- |

(48)

Seepärast tuleb Itaalial võtta kõik vajalikud meetmed, et kokkusobimatu abi abisaajatelt tagasi nõuda. Kooskõlas komisjoni teatise „Ebaseaduslik ja ühisturuga kokkusobimatu riigiabi: abi tagasinõudmist käsitlevate komisjoni otsuste tõhus rakendamine liikmesriikides” (13) punktiga 42 on Itaalial alates käesoleva otsuse jõustumisest neli kuud aega selle sätete rakendamiseks. Intressi makstakse tagasinõutavalt summalt, võttes arvutamisel aluseks komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (14).

| (49) | Käesolev otsus tuleb rakendada viivitamata, eelkõige seoses kogu antud üksikabi, mis on siseturuga kokkusobimatu, tagasinõudmisega. |
| --- | --- |

(49)

Käesolev otsus tuleb rakendada viivitamata, eelkõige seoses kogu antud üksikabi, mis on siseturuga kokkusobimatu, tagasinõudmisega.

| (50) | Arvestades väga spetsiifilist konteksti, milles abi anti (abi lisati kavale, mis moodustab nõukogult heakskiidu saanud paketi), ja abiga kaasnevaid tagajärgi (otsuse nr 2003/530/EÜ rikkumine seoses nendega, kes said eelise maksetähtaja edasilükkamisest, samal ajal kui abi oli juba otsuse kohaselt erandkorras heakskiidu saanud), tuleks alljärgnev tagasi nõuda seoses nende osapooltega, kes olid saanud maksetähtaja edasilükkamisest kasu:






  a) | maksu 31. detsembri 2010. aasta tähtpäevaga osamakse edasilükkamisega seotud intress, millele lisanduvad kõik kuni tagasimaksmise kuupäevani tekkinud viivitusintressid; |
| --- | --- | --- |

(50)

Arvestades väga spetsiifilist konteksti, milles abi anti (abi lisati kavale, mis moodustab nõukogult heakskiidu saanud paketi), ja abiga kaasnevaid tagajärgi (otsuse nr 2003/530/EÜ rikkumine seoses nendega, kes said eelise maksetähtaja edasilükkamisest, samal ajal kui abi oli juba otsuse kohaselt erandkorras heakskiidu saanud), tuleks alljärgnev tagasi nõuda seoses nende osapooltega, kes olid saanud maksetähtaja edasilükkamisest kasu:

a)

maksu 31. detsembri 2010. aasta tähtpäevaga osamakse edasilükkamisega seotud intress, millele lisanduvad kõik kuni tagasimaksmise kuupäevani tekkinud viivitusintressid;

| b) | intress iga-aastastelt osamaksetelt, mille tähtaeg oli 31. detsembril 2004., 2005., 2006., 2007., 2008. ja 2009. aastal (nende iga-aastaste osamaksete kapital maksti enne otsuse nr 2003/530/EÜ rikkumisest tulenevat maksetähtaja edasilükkamist), ning lisaks kuni tagasimaksmise kuupäevani kogunenud viivised; |
| --- | --- |

b)

intress iga-aastastelt osamaksetelt, mille tähtaeg oli 31. detsembril 2004., 2005., 2006., 2007., 2008. ja 2009. aastal (nende iga-aastaste osamaksete kapital maksti enne otsuse nr 2003/530/EÜ rikkumisest tulenevat maksetähtaja edasilükkamist), ning lisaks kuni tagasimaksmise kuupäevani kogunenud viivised;

| c) | intress iga-aastastelt osamaksetelt, mille tähtaeg oli 31. detsembril 2011. ja 2012. aastal (ei ole teavet, mis näitaks, et kapitali ei makstud ettenähtud tähtajaks), ning lisaks kuni tagasimaksmise kuupäevani kogunenud viivised hilinenud maksetelt; |
| --- | --- |

c)

intress iga-aastastelt osamaksetelt, mille tähtaeg oli 31. detsembril 2011. ja 2012. aastal (ei ole teavet, mis näitaks, et kapitali ei makstud ettenähtud tähtajaks), ning lisaks kuni tagasimaksmise kuupäevani kogunenud viivised hilinenud maksetelt;

| d) | kapital ja intress, mis on seotud iga-aastaste osamaksetega, mille tähtaeg on 31. detsembril 2013., 2014., 2015., 2016. ja 2017. aastal, mis on kooskõlas otsusega nr 2003/530/EÜ kindlaks määratud tagasimaksegraafiku lõpptähtpäev. |
| --- | --- |

d)

kapital ja intress, mis on seotud iga-aastaste osamaksetega, mille tähtaeg on 31. detsembril 2013., 2014., 2015., 2016. ja 2017. aastal, mis on kooskõlas otsusega nr 2003/530/EÜ kindlaks määratud tagasimaksegraafiku lõpptähtpäev.

| (51) | Tähtsus, mille Itaalia ametiasutused omistasid tagasimakstavate summade väiksusele ja ohule, et tootjad esitavad riigikohtutes uusi apellatsioonikaebusi, ei muuda tõsiasja, et riigiabi, mis ei vasta aluslepingu artiklis 107 sätestatud erandite kasutamiseks kehtestatud tingimustele ja mis on seetõttu siseturuga kokkusobimatu, tuleb abisaajatelt tagasi nõuda, et taastada abi andmise eelne konkurentsiolukord. Tõepoolest, Euroopa Kohtu kohtupraktika osutab, et siseturuga kokkusobimatuks tunnistatud ebaseadusliku abi andmise lõpetamine on sellise ebaseaduslikkuse loogiline tagajärg, kuna tagasinõudmise ainus eesmärk on taastada varasem olukord (15). Eesmärk ennistada endine olukord saavutatakse, kui abisaajad on siseturuga kokkusobimatu ebaseadusliku abi tagasi maksnud ja kui abisaajad on selle tulemusena ilma jäänud varasemast eelisest turukonkurentide ees. Sellisel juhul pöördutakse seega tagasi abi andmisele eelnenud olukorra juurde (16). |
| --- | --- |

(51)

Tähtsus, mille Itaalia ametiasutused omistasid tagasimakstavate summade väiksusele ja ohule, et tootjad esitavad riigikohtutes uusi apellatsioonikaebusi, ei muuda tõsiasja, et riigiabi, mis ei vasta aluslepingu artiklis 107 sätestatud erandite kasutamiseks kehtestatud tingimustele ja mis on seetõttu siseturuga kokkusobimatu, tuleb abisaajatelt tagasi nõuda, et taastada abi andmise eelne konkurentsiolukord. Tõepoolest, Euroopa Kohtu kohtupraktika osutab, et siseturuga kokkusobimatuks tunnistatud ebaseadusliku abi andmise lõpetamine on sellise ebaseaduslikkuse loogiline tagajärg, kuna tagasinõudmise ainus eesmärk on taastada varasem olukord (15). Eesmärk ennistada endine olukord saavutatakse, kui abisaajad on siseturuga kokkusobimatu ebaseadusliku abi tagasi maksnud ja kui abisaajad on selle tulemusena ilma jäänud varasemast eelisest turukonkurentide ees. Sellisel juhul pöördutakse seega tagasi abi andmisele eelnenud olukorra juurde (16).

| (52) | Lisaks näib seoses tagasinõutavate summade väiksusega, et Itaalia ametiasutused piiravad tagasinõudmise kohaldamisala ainult intressile, mis tuleb lisada iga-aastasele maksele aasta eest, mil maksetähtaeg edasi lükati. Ometi peab tagasinõudmine, mis mõjutab ainult neid, kes maksetähtaja edasilükkamisest tegelikult kasu said, hõlmama kogu siseturuga kokkusobimatuks tunnistatud abi lisaks mis tahes makstavatele intressidele (vt punkt 50 eespool). |
| --- | --- |

(52)

Lisaks näib seoses tagasinõutavate summade väiksusega, et Itaalia ametiasutused piiravad tagasinõudmise kohaldamisala ainult intressile, mis tuleb lisada iga-aastasele maksele aasta eest, mil maksetähtaeg edasi lükati. Ometi peab tagasinõudmine, mis mõjutab ainult neid, kes maksetähtaja edasilükkamisest tegelikult kasu said, hõlmama kogu siseturuga kokkusobimatuks tunnistatud abi lisaks mis tahes makstavatele intressidele (vt punkt 50 eespool).

| (53) | Kokkuvõttes ei saa pidada asjakohaseks väidet, et tootjad esitavad riigikohtutes apellatsioonikaebusi, sest Euroopa Kohtu kohtupraktika kohaselt ei õigusta pelgalt riigisiseste raskuste, isegi ületamatute raskuste võimalus asjaolu, et liikmesriik ei täida oma liidu õigusest tulenevaid kohustusi (17). |
| --- | --- |

(53)

Kokkuvõttes ei saa pidada asjakohaseks väidet, et tootjad esitavad riigikohtutes apellatsioonikaebusi, sest Euroopa Kohtu kohtupraktika kohaselt ei õigusta pelgalt riigisiseste raskuste, isegi ületamatute raskuste võimalus asjaolu, et liikmesriik ei täida oma liidu õigusest tulenevaid kohustusi (17).

| (54) | Seega saaks Itaalia kohaldada vähese tähtsusega abi eeskirju põllumajandussektori suhtes, nõudes üksikabi tagasi neilt abisaajatelt, kes täitsid kõik vähese tähtsusega abi käsitleva kohaldatava määruse (määrus (EÜ) nr 1535/2007) nõuded ajal, mil anti siseturuga kokkusobimatut ebaseaduslikku abi. Komisjoni teatise „Ebaseaduslik ja ühisturuga kokkusobimatu riigiabi: abi tagasinõudmist käsitlevate komisjoni otsuste tõhus rakendamine liikmesriikides” (18) punktis 49 on sätestatud, et liikmesriik on kohustatud viima läbi üksikasjaliku analüüsi iga kõnealuse kava alusel antud üksikabi kohta. Selleks et määrata kindlaks kava kohase iga üksiku abisaaja poolt tagasimakstava abi täpne summa, tuleb Itaalial seega kindlaks teha, millises ulatuses konkreetsele projektile abi anti, millised projektid vastasid abi andmise ajal kõigile grupierandi määruse tingimustele või komisjoni poolt heaks kiidetud abikavale. Sellisel juhul võib liikmesriik kohaldada ka vähese tähtsusega abi kriteeriume, mis kehtisid ebaseadusliku ja kokkusobimatu abi andmise ajal ja mille suhtes kohaldatakse tagasinõude otsust vastavalt 7. mai 1998.aasta määruse (EÜ) nr 994/98 (milles käsitletakse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 92 ja 93 kohaldamist teatavate horisontaalse riigiabi liikide suhtes) artiklile 2 (19). Nimetatud kriteeriumi kohaselt ei kujuta selle meetme alusel antud üksikabi abisaajatele, kes täitsid abi andmise ajal vähese tähtsusega abi käsitlevas kehtivas määruses (määrus (EÜ) nr 1535/2007) sätestatud tingimusi, endast abi. |
| --- | --- |

(54)

Seega saaks Itaalia kohaldada vähese tähtsusega abi eeskirju põllumajandussektori suhtes, nõudes üksikabi tagasi neilt abisaajatelt, kes täitsid kõik vähese tähtsusega abi käsitleva kohaldatava määruse (määrus (EÜ) nr 1535/2007) nõuded ajal, mil anti siseturuga kokkusobimatut ebaseaduslikku abi. Komisjoni teatise „Ebaseaduslik ja ühisturuga kokkusobimatu riigiabi: abi tagasinõudmist käsitlevate komisjoni otsuste tõhus rakendamine liikmesriikides” (18) punktis 49 on sätestatud, et liikmesriik on kohustatud viima läbi üksikasjaliku analüüsi iga kõnealuse kava alusel antud üksikabi kohta. Selleks et määrata kindlaks kava kohase iga üksiku abisaaja poolt tagasimakstava abi täpne summa, tuleb Itaalial seega kindlaks teha, millises ulatuses konkreetsele projektile abi anti, millised projektid vastasid abi andmise ajal kõigile grupierandi määruse tingimustele või komisjoni poolt heaks kiidetud abikavale. Sellisel juhul võib liikmesriik kohaldada ka vähese tähtsusega abi kriteeriume, mis kehtisid ebaseadusliku ja kokkusobimatu abi andmise ajal ja mille suhtes kohaldatakse tagasinõude otsust vastavalt 7. mai 1998.aasta määruse (EÜ) nr 994/98 (milles käsitletakse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 92 ja 93 kohaldamist teatavate horisontaalse riigiabi liikide suhtes) artiklile 2 (19). Nimetatud kriteeriumi kohaselt ei kujuta selle meetme alusel antud üksikabi abisaajatele, kes täitsid abi andmise ajal vähese tähtsusega abi käsitlevas kehtivas määruses (määrus (EÜ) nr 1535/2007) sätestatud tingimusi, endast abi.

VI.4.   Hinnang märkustele, mille huvitatud isikud esitasid muude menetluste kohta

| (55) | Seoses esimese huvitatud isiku (vt punkt 22) esitatud märkustega rõhutab komisjon, et käesoleva otsuse kohased menetlused ei hõlma maksetähtaja edasilükkamist vastavalt seaduse nr 122/2010 artiklile 40 bis, mille puhul üks osamakse makstakse seadusega nr 33/2009 kehtestatud osamaksetena tasumise täiendava kava alusel, kuna see otsus ei käsitle otsusega nr 2003/530/EÜ kehtestatud osamaksete täiendavat kava. |
| --- | --- |

(55)

Seoses esimese huvitatud isiku (vt punkt 22) esitatud märkustega rõhutab komisjon, et käesoleva otsuse kohased menetlused ei hõlma maksetähtaja edasilükkamist vastavalt seaduse nr 122/2010 artiklile 40 bis, mille puhul üks osamakse makstakse seadusega nr 33/2009 kehtestatud osamaksetena tasumise täiendava kava alusel, kuna see otsus ei käsitle otsusega nr 2003/530/EÜ kehtestatud osamaksete täiendavat kava.

| (56) | Mis puutub kahe teise huvitatud isiku esitatud märkustesse dekreetseaduse nr 16/2012 kohta (punktid 24 ja 26), siis komisjon uurib praegu kõnealuseid märkusi. Komisjon on siiski seisukohal, et neid märkusi tuleb haldustõhususe huvides eraldi uurida, muu hulgas seoses tõsiasjaga, et kahe menetluse liitmine menetluste laiendamise ja kõigi seotud haldustoimingute rakendamise teel tekitaks märkimisväärse viivituse käesoleva otsuse kohase menetluse lõpetamisel. |
| --- | --- |

(56)

Mis puutub kahe teise huvitatud isiku esitatud märkustesse dekreetseaduse nr 16/2012 kohta (punktid 24 ja 26), siis komisjon uurib praegu kõnealuseid märkusi. Komisjon on siiski seisukohal, et neid märkusi tuleb haldustõhususe huvides eraldi uurida, muu hulgas seoses tõsiasjaga, et kahe menetluse liitmine menetluste laiendamise ja kõigi seotud haldustoimingute rakendamise teel tekitaks märkimisväärse viivituse käesoleva otsuse kohase menetluse lõpetamisel.

VII.   JÄRELDUSED

| (57) | Komisjon leiab, et Itaalia on kõnealust maksetähtaja edasilükkamist ebaseaduslikult rakendanud, mis muudab ebaseaduslikuks ka abi, mida see hõlmab (vt eespool punkti 13 teine taane), ja otsuse nr 2003/530/EÜ rikkumisest tuleneva uue abikava (vt punkti 13 kolmas taane). Järelikult ei saa ühtegi abi pidada siseturuga kokkusobivaks, sest Itaalia ametiasutused ei ole esitanud teavet, mis osutaks kokkusobivusele põllumajandussektori suhtes kohaldatavate konkurentsieeskirjade alusel (vt punktid 43–45). Nad väitsid üksnes seda, et maksetähtaja edasilükkamist tuleks vaadelda eraldi, st võtmata arvesse otsuse nr 2003/530/EÜ mõju, ja et seda võib pidada vähese tähtsusega abi kavaks). Seepärast ei ole komisjonil olnud võimalik hajutada juba aluslepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse algatamisel väljendatud kahtlusi. |
| --- | --- |

(57)

Komisjon leiab, et Itaalia on kõnealust maksetähtaja edasilükkamist ebaseaduslikult rakendanud, mis muudab ebaseaduslikuks ka abi, mida see hõlmab (vt eespool punkti 13 teine taane), ja otsuse nr 2003/530/EÜ rikkumisest tuleneva uue abikava (vt punkti 13 kolmas taane). Järelikult ei saa ühtegi abi pidada siseturuga kokkusobivaks, sest Itaalia ametiasutused ei ole esitanud teavet, mis osutaks kokkusobivusele põllumajandussektori suhtes kohaldatavate konkurentsieeskirjade alusel (vt punktid 43–45). Nad väitsid üksnes seda, et maksetähtaja edasilükkamist tuleks vaadelda eraldi, st võtmata arvesse otsuse nr 2003/530/EÜ mõju, ja et seda võib pidada vähese tähtsusega abi kavaks). Seepärast ei ole komisjonil olnud võimalik hajutada juba aluslepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse algatamisel väljendatud kahtlusi.

| (58) | Siseturuga kokkusobimatu abi tuleb koos intressidega tagasi nõuda asjaomastelt abisaajatelt, teiste sõnadega nendelt, kes tegelikult kõnealust maksetähtaja edasilükkamist kasutasid, |
| --- | --- |

(58)

Siseturuga kokkusobimatu abi tuleb koos intressidega tagasi nõuda asjaomastelt abisaajatelt, teiste sõnadega nendelt, kes tegelikult kõnealust maksetähtaja edasilükkamist kasutasid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   31. detsembri 2010. aasta tähtajaga piimamaksu maksetähtaja edasilükkamine, mis lisati seadusega nr 10/2011 29. detsembri 2010. aasta dekreetseaduse nr 225 artikli 1 lõikesse 12 duodecies ja mida Itaalia kohaldas ebaseaduslikult, rikkudes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3, kujutab endast riigiabi, mis on siseturuga kokkusobimatu.

2.   Otsuses nr 2003/530/EÜ sätestatud tingimuste eiramisest tulenev abi, mille tingis artiklis 1 osutatud maksetähtaja edasilükkamine ja mida Itaalia kohaldas ebaseaduslikult, rikkudes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 sätteid, on siseturuga kokkusobimatu.

Artikkel 2

1.   Itaalia on kohustatud tagasi nõudma eespool artikli 1 lõigetes 1 ja 2 osutatud kokkusobimatu abi artikli 1 lõikes 1 osutatud edasilükkamisega seotud abisaajatelt.

2.   Tagasimakstavatelt summadelt tuleb tasuda intressi alates kuupäevast, mil need anti abisaajate käsutusse, kuni tagasimaksmise kuupäevani.

3.   Intress arvutatakse liitintressina vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 V peatükile.

4.   Tagasinõudmist, mis hõlmab ainult neid isikuid, kes said tegelikult artiklis 1 osutatud maksetähtaja edasilükkamisest kasu ja kes said seega artiklis 2 osutatud abi, kohaldatakse alljärgneva suhtes:

| a) | maksu 31. detsembri 2010. aasta tähtajaga osamakse edasilükkamisega seotud intress, millele lisanduvad kõik kuni tagasimaksmise kuupäevani tekkinud viivitusintressid; |
| --- | --- |

a)

maksu 31. detsembri 2010. aasta tähtajaga osamakse edasilükkamisega seotud intress, millele lisanduvad kõik kuni tagasimaksmise kuupäevani tekkinud viivitusintressid;

| b) | intressid iga-aastastelt osamaksetelt, mille tähtaeg oli 31. detsembril 2004., 2005., 2006., 2007., 2008. ja 2009. aastal (nende iga-aastaste osamaksete kapital maksti enne nõukogu otsuse rikkumisest tulenevat maksetähtaja edasilükkamist), ning lisaks kuni tagasimaksmise kuupäevani kogunenud viivised; |
| --- | --- |

b)

intressid iga-aastastelt osamaksetelt, mille tähtaeg oli 31. detsembril 2004., 2005., 2006., 2007., 2008. ja 2009. aastal (nende iga-aastaste osamaksete kapital maksti enne nõukogu otsuse rikkumisest tulenevat maksetähtaja edasilükkamist), ning lisaks kuni tagasimaksmise kuupäevani kogunenud viivised;

| c) | intress iga-aastastelt osamaksetelt, mille tähtaeg oli 31. detsembril 2011. ja 2012. aastal (ei ole teavet, mis näitaks, et kapitali ei makstud ettenähtud tähtajaks), ning lisaks kuni tagasimaksmise kuupäevani kogunenud viivised hilinenud maksetelt; |
| --- | --- |

c)

intress iga-aastastelt osamaksetelt, mille tähtaeg oli 31. detsembril 2011. ja 2012. aastal (ei ole teavet, mis näitaks, et kapitali ei makstud ettenähtud tähtajaks), ning lisaks kuni tagasimaksmise kuupäevani kogunenud viivised hilinenud maksetelt;

| d) | kapital ja intress, mis on seotud iga-aastaste osamaksetega, mille tähtaeg on 31. detsembril 2013., 2014., 2015., 2016. ja 2017. aastal, mis on viimane kooskõlas nõukogu otsusega kindlaks määratud tagasimaksegraafiku lõpptähtpäev. |
| --- | --- |

d)

kapital ja intress, mis on seotud iga-aastaste osamaksetega, mille tähtaeg on 31. detsembril 2013., 2014., 2015., 2016. ja 2017. aastal, mis on viimane kooskõlas nõukogu otsusega kindlaks määratud tagasimaksegraafiku lõpptähtpäev.

5.   Artiklis 1 osutatud kava kohaselt antud üksikabi ei ole abi, kui see vastas abi andmise ajal kohaldatava määruse (EÜ) nr 994/98 artikli 2 kohaselt vastu võetud määruses sätestatud tingimustele.

Artikkel 3

1.   Artiklis 1 osutatud abi nõutakse tagasi viivitamata ja tõhusalt.

2.   Itaalia tagab käesoleva otsuse täitmise nelja kuu jooksul alates otsuse teatavakstegemisest.

Artikkel 4

1.   Itaalia esitab kahe kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavakstegemisest järgmise teabe:

| a) | nende abisaajate nimekiri, kes said artiklis 1 osutatud kavade kohaselt abi, ja abi kogusumma, mille sai igaüks neist asjaomase kava kohaselt; |
| --- | --- |

a)

nende abisaajate nimekiri, kes said artiklis 1 osutatud kavade kohaselt abi, ja abi kogusumma, mille sai igaüks neist asjaomase kava kohaselt;

| b) | nendelt abisaajatelt tagasinõutava abi kogusumma (põhisumma ja intressid), kes said abi, mida vähese tähtsusega abi eeskirjad ei hõlma; |
| --- | --- |

b)

nendelt abisaajatelt tagasinõutava abi kogusumma (põhisumma ja intressid), kes said abi, mida vähese tähtsusega abi eeskirjad ei hõlma;

| c) | käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete üksikasjalik kirjeldus; |
| --- | --- |

c)

käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete üksikasjalik kirjeldus;

| d) | dokumendid, millega tõendatakse, et abisaajatele on antud korraldus abi tagasi maksta. |
| --- | --- |

d)

dokumendid, millega tõendatakse, et abisaajatele on antud korraldus abi tagasi maksta.

2.   Itaalia teavitab komisjoni käesoleva otsuse rakendamiseks võetud riiklike meetmete edusammudest seni, kuni artiklis 1 osutatud abi on täielikult tagasi makstud. Itaalia esitab komisjoni taotluse korral viivitamata teabe käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete kohta. Samuti esitab Itaalia üksikasjalikud andmed abisaajatelt juba tagasi saadud abisummade ja intresside kohta.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud Itaalia Vabariigile.

Brüssel, 17. juuli 2013

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  Praegu siseturg.

1

(2)  ELT L 184, 23.7.2003, lk 15.

2

(3)  ELT C 37, 10.2.2012, lk 30.

3

(4)  Nüüd aluslepingu artiklid 107 ja 108.

4

(5)  ELT L 337, 21.12.2007, lk 35.

5

(6)  ELT C 319, 27.12.2006, lk 1.

6

(7)  ELT L 209, 11.8.2005, lk 1.

7

(8)  2009. aastal oli Itaalia 11,364 miljoni tonnise toodanguga suuruselt viies lehmapiimatootja ELis. 2010. aastal importis riik 1 330 602 tonni ja eksportis 4 722 tonni piima.

8

(9)  Euroopa Kohtu kohtupraktika kohaselt on ainuüksi asjaolu, et ettevõtja konkurentsiolukorda on parandatud, andes talle eelise, mida ettevõtja ei oleks saanud tavapäraste turutingimuste korral ja mis puudub konkureerivatel ettevõtjatel, piisav selleks, et tõestada konkurentsi moonutamist (kohtuasi 730/79 – Philip Morris vs. komisjon, EKL 1980, lk I-2671).

9

vs.

(10)  Kohtuasi C-70/72 komisjon vs. Saksamaa, EKL 1973, lk I-813, punkt 13.

10

vs.

(11)  Liidetud kohtuasjad C-278/92, C-279/92 ja C-280/92 Hispaania vs. komisjon, EKL 1994, lk I-4103, punkt 75; kohtuasi C-75/97 Belgia vs. komisjon, EKL 1999, lk I-30671, punktid 64–65.

11

vs.

vs.

(12)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

12

(13)  ELT C 272, 15.11.2007, lk 4.

13

(14)  ELT L 140, 30.4.2004, lk 1.

14

(15)  12. detsembri 2012. aasta määrus, kohtuasi T-260/00 – Cooperativa San Marco fra Lavoratori della Piccola Pesca ja teised vs. komisjon, seni avaldamata, punkt 55.

15

vs.

(16)  Kohtuasi C-348/93 komisjon vs. Saksamaa, EKL 1995, lk I-813, punkt 27.

16

vs.

(17)  19. mai 1999. aasta otsus kohtuasjas C-6/97 Itaalia vs. komisjon, EKL 1999, lk I-2981, punkt 34.

17

vs.

(18)  ELT C 272, 15.11.2007, lk 4.

18

(19)  EÜT L 142, 14.5.1998, lk 1.

19

---

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 19.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 309/49 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 309/49

---

AKV-ELi SUURSAADIKUTE KOMITEE OTSUS nr 4/2013,

7. november 2013,

põllumajanduse ja maapiirkondadega seotud koostöö tehnilise keskuse juhatuse liikmete ametisse nimetamise kohta

(2013/666/EL)

AKV-ELi SUURSAADIKUTE KOMITEE,

võttes arvesse 23. juunil 2000. aastal Cotonous alla kirjutatud koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, (1) mida muudeti esimest korda 25. juunil 2005 Luxembourgis (2) ja teist korda 22. juunil 2010 Ouagadougous, (3) eriti selle III lisa artikli 3 lõiget 5,

võttes arvesse AKV-EÜ suursaadikute komitee 27. septembri 2006. aasta otsust nr 4/2006 põllumajanduse ja maapiirkondadega seotud koostöö tehnilise keskuse põhikirja ja töökorra kohta, (4) eriti selle artikli 4 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Põllumajanduse ja maapiirkondadega seotud koostöö tehnilise keskuse juhatuse liikmete ametiaeg, mida pikendati AKV-ELi suursaadikute komitee otsusega nr 2/2013, (5) lõppes 21. augustil 2013. |
| --- | --- |

(1)

Põllumajanduse ja maapiirkondadega seotud koostöö tehnilise keskuse juhatuse liikmete ametiaeg, mida pikendati AKV-ELi suursaadikute komitee otsusega nr 2/2013, (5) lõppes 21. augustil 2013.

| (2) | Seepärast on vaja ametisse nimetada uued juhatuse liikmed, |
| --- | --- |

(2)

Seepärast on vaja ametisse nimetada uued juhatuse liikmed,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Ilma et see piiraks komitee edasisi otsuseid tema pädevuste piires, nimetatakse põllumajanduse ja maapiirkondadega seotud koostöö tehnilise keskuse juhatuse liikmetena ametisse:

| — | prof Eric TOLLENS |
| --- | --- |

—

prof Eric TOLLENS

kaheks aastaks, ametiaeg lõppeb 6. novembril 2015 ja

| — | prof Baba Y. ABUBAKAR |
| --- | --- |

—

prof Baba Y. ABUBAKAR

| — | prof Augusto Manuel CORREIA |
| --- | --- |

—

prof Augusto Manuel CORREIA

| — | Helena JOHANSSON |
| --- | --- |

—

Helena JOHANSSON

| — | dr Faustin R. KAMUZORA |
| --- | --- |

—

dr Faustin R. KAMUZORA

| — | prof Clement K. SANKAT |
| --- | --- |

—

prof Clement K. SANKAT

viieks aastaks, ametiaeg lõppeb 6. novembril 2018.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 7. november 2013

AKV-ELi suursaadikute komitee nimel

eesistuja

R. KAROBLIS

---

(1)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

1

(2)  Leping, millega muudetakse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud Cotonous 23. juunil 2000 (ELT L 209, 11.8.2005, lk 27).

2

(3)  Leping, millega muudetakse teist korda partnerluslepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud 23. juunil 2000 Cotonous ja mida on muudetud esimest korda 25. juunil 2005 Luxembourgis (ELT L 287, 4.11.2010, lk 3).

3

(4)  ELT L 350, 12.12.2006, lk 10.

4

(5)  ELT L 163, 15.6.2013, lk 30.

5

---

| 19.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 309/50 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 309/50

---

AKV-ELi SUURSAADIKUTE KOMITEE OTSUS nr 5/2013,

7. november 2013,

põllumajanduse ja maapiirkondadega seotud koostöö tehnilise keskuse põhikirja kohta

(2013/667/EL)

AKV-ELi SUURSAADIKUTE KOMITEE,

võttes arvesse ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel 23. juunil 2000 Cotonous alla kirjutatud partnerluslepingut, (1) mida on esimest korda muudetud 25. juunil 2005 Luxembourgis (2) ja teist korda 22. juunil 2010 Ouagadougous (3) (edaspidi „AKV-ELi leping”), eriti selle III lisa artikli 3 lõikeid 5 ja 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | AKV-ELi lepingu teise läbivaatamise käigus muudeti selle III lisa, et vaadata läbi põllumajanduse ja maapiirkondadega seotud koostöö tehnilise keskuse (edaspidi „keskus”) ülesanded ning täpsustada ja tugevdada kõnealuse asutuse juhtimist, eelkõige suursaadikute komitee poolset järelevalvet ning haldusnõukogu vastutust. |
| --- | --- |

(1)

AKV-ELi lepingu teise läbivaatamise käigus muudeti selle III lisa, et vaadata läbi põllumajanduse ja maapiirkondadega seotud koostöö tehnilise keskuse (edaspidi „keskus”) ülesanded ning täpsustada ja tugevdada kõnealuse asutuse juhtimist, eelkõige suursaadikute komitee poolset järelevalvet ning haldusnõukogu vastutust.

| (2) | AKV-ELi ministrite nõukogu otsuse nr 2/2010 (4) kohaselt kohaldatakse AKV-ELi lepingu teist läbivaatamist ajutiselt alates 31. oktoobrist 2010. |
| --- | --- |

(2)

AKV-ELi ministrite nõukogu otsuse nr 2/2010 (4) kohaselt kohaldatakse AKV-ELi lepingu teist läbivaatamist ajutiselt alates 31. oktoobrist 2010.

| (3) | Seetõttu tuleks keskuse põhikirja vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleks keskuse põhikirja vastavalt muuta.

| (4) | AKV-ELi lepingu III lisa artikli 3 lõike 5 kohaselt sätestab keskuse põhikirja suursaadikute komitee. Seetõttu peaks saadikute komitee võtma vastu sellekohase otsuse, |
| --- | --- |

(4)

AKV-ELi lepingu III lisa artikli 3 lõike 5 kohaselt sätestab keskuse põhikirja suursaadikute komitee. Seetõttu peaks saadikute komitee võtma vastu sellekohase otsuse,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Võetakse vastu käesolevale otsusele lisatud põllumajanduse ja maapiirkondadega seotud koostöö tehnilise keskuse põhikiri.

Euroopa Liit ja AKV riigid võtavad oma pädevuse piires käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikke meetmeid.

Käesolev otsus jõustub selles vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 7. november 2013

AKV-ELi suursaadikute komitee nimel

eesistuja

R. KAROBLIS

---

(1)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

1

(2)  Leping, millega muudetakse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud Cotonous 23. juunil 2000 (ELT L 209, 11.8.2005, lk 27).

2

(3)  Leping, millega muudetakse teist korda partnerluslepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud 23. juunil 2000 Cotonous ja mida on muudetud esimest korda 25. juunil 2005 Luxembourgis (ELT L 287, 4.11.2010, lk 3).

3

(4)  AKV-ELi ministrite nõukogu 21. juuni 2010. aasta otsus nr 2/2010 ajutiste meetmete kohta, mida kohaldatakse alates lepingu, millega muudetakse teist korda partnerluslepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud Cotonous 23. juunil 2000 ja mida on muudetud esimest korda Luxembourgis 25. juunil 2005, allakirjutamisest kuni jõustumiseni (ELT L 287, 4.11.2010, lk 68).

4

---

LISA

PÕLLUMAJANDUSE JA MAAPIIRKONDADEGA SEOTUD KOOSTÖÖ TEHNILISE KESKUSE PÕHIKIRI

Artikkel 1

Sisu

1.   Põllumajanduse ja maapiirkondadega seotud koostöö tehniline keskus (edaspidi „keskus”) on ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel 23. juunil 2000 Cotonous alla kirjutatud partnerluslepingu (1) (mida on esimest korda muudetud 25. juunil 2005 Luxembourgis (2) ja teist korda 22. juunil 2010 Ouagadougous (3)) (edaspidi „AKV-ELi leping”) III lisas määratletud tähenduses AKV-ELi ühine tehniline organ. Keskus on juriidiline isik, kellel on igas AKV-ELi lepingu osalisriigis kõige ulatuslikum õigus- ja teovõime, mida samaliigilistele juriidilistele isikutele on kõnealuste lepinguosaliste õiguse raames võimalik anda.

2.   Keskuse töötajatele antakse tavapärased privileegid, immuniteedid ja soodustused, mis on määratletud AKV-ELi lepingu privileege ja immuniteete käsitleva protokolli nr 2 artikli 1 teises lõigus ning millele on osutatud AKV-ELi lepingule lisatud VI ja VII deklaratsioonis.

3.   Keskus on mittetulunduslik asutus.

4.   Keskuse peakontor asub ajutiselt Wageningenis (Madalmaad) ning keskusel on filiaal Brüsselis.

Artikkel 2

Põhimõtted ja eesmärgid

1.   Keskus tegutseb kooskõlas AKV-ELi lepingu sätete ja eesmärkidega. Keskus taotleb AKV-ELi lepingu III lisa artiklis 3 nimetatud eesmärkide saavutamist suursaadikute komitee järelevalve all.

2.   Keskus täpsustab oma eesmärke üksikasjalikumalt üldises strateegiadokumendis.

3.   Keskus teeb tihedat koostööd AKV-ELi lepingus ja sellele lisatud deklaratsioonides osutatud institutsioonide ja muude asutustega. Vajaduse korral võib keskus kasutada piirkondlike või rahvusvaheliste institutsioonide abi, eelkõige selliste institutsioonide abi, mis asuvad Euroopa Liidus või AKV riikides ning tegelevad põllumajanduse ja maaelu arendamise küsimustega.

Artikkel 3

Rahastamine

1.   Keskuse eelarvet rahastatakse vastavalt AKV-ELi lepingus sätestatud arengu rahastamise alast koostööd käsitlevatele eeskirjadele.

2.   Keskuse eelarvesse võib lisada vahendeid teistelt osalistelt, et saavutada AKV-ELi lepingus esitatud eesmärke ja rakendada keskuses koostatud strateegiadokumenti.

Artikkel 4

Suursaadikute komitee

1.   Keskuse tegevuse üle teostab vastavalt AKV-ELi lepingu III lisa artikli 3 lõikele 5 järelevalvet suursaadikute komitee. Suursaadikute komitee määrab ametisse keskuse haldusnõukogu liikmed ja haldusnõukogu ettepanekul keskuse direktori. Suursaadikute komitee jälgib keskuse üldstrateegia täitmist ning teostab järelevalvet haldusnõukogu tegevuse üle.

2.   Suursaadikute komitee kiidab heaks direktori tegevuse eelarve täitmisel. Eelarve täitmisele heakskiidu andmiseks saab suursaadikute komitee haldusnõukogu soovituse, mis põhineb iga-aastaste finantsaruannete analüüsil, ja audiitori arvamuse koos direktori vastustega.

3.   Suursaadikute komitee võib keskuse tehtud otsuseid igal ajal läbi vaadata ja muuta. Suursaadikute komiteele esitab korrapäraselt teavet haldusnõukogu ning komitee taotlusel ka keskuse direktor.

Artikkel 5

Haldusnõukogu

1.   Haldusnõukogu luuakse keskuse kogu tegevuse tehniliste, halduslike ja rahanduslike aspektide toetamiseks, jälgimiseks ja kontrollimiseks.

2.   Haldusnõukogu moodustatakse pariteetsel alusel kuuest liikmest, kellest kolm on AKV riikide ja kolm Euroopa Liidu kodanikud ning kes valitakse AKV-ELi lepingu osaliste poolt ja nimetatakse ametisse suursaadikute komitee poolt, lähtudes nende kutsealasest kvalifikatsioonist põllumajanduse ja maaelu arendamise ja/või teabe- ja teabevahetuspoliitika, teaduse, juhtimise ja tehnoloogia valdkonnas.

3.   Haldusnõukogu tegevuse järjepidevuse tagamiseks püüab suursaadikute komitee mitte asendada kõiki haldusnõukogu liikmeid sama kalendriaasta jooksul.

4.   Suursaadikute komitee kehtestatud menetluse kohaselt nimetab komitee haldusnõukogu liikmed maksimaalselt viieks aastaks, kusjuures poole ametiaja möödumisel esitatakse nende tegevuse kohta vahearuanne.

5.   Aastas toimub kolm haldusnõukogu korralist koosolekut. Haldusnõukogu võib kokku kutsuda ka erakorralise koosoleku muul ajal, kui haldusnõukogu ülesanded seda nõuavad, ning kokkukutsujaks võib olla suursaadikute komitee, haldusnõukogu esimees või keskuse direktor. Keskus täidab haldusnõukogu sekretariaadi ülesandeid.

6.   Haldusnõukogu liikmed täidavad oma ülesandeid sõltumatult, nad ei tohi küsida ega saada juhiseid kolmandatelt isikutelt ning nad peavad tegutsema ainuüksi keskuse huvides. Haldusnõukogu liikmeks olemist ei saa ühitada keskuse muu palgalise tegevusega.

7.   Vastavalt kodukorra sätetele valivad haldusnõukogu liikmed enda seast maksimaalselt viieks aastaks ametisse esimehe ja aseesimehe. Esimeheks valitakse selle lepinguosalise (AKV või Euroopa Liit) esindaja, mille kodanikku ei ole valitud keskuse direktoriks. Aseesimeheks valitakse selle lepinguosalise esindaja, mille kodanikku ei ole valitud haldusnõukogu esimeheks.

8.   Haldusnõukogu koosolekutel osalevad vaatlejad Euroopa Komisjonist, Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadist ja AKV sekretariaadist.

9.   Eriküsimuste lahendamiseks võib haldusnõukogu konsulteerida keskuse juhtkonna muude liikmete ning keskuse töötajatega ja/või välisekspertidega.

10.   Haldusnõukogu võtab otsused vastu kohal viibivate või kodukorra kohaselt esindatud liikmete lihthäälteenamusega. Igal haldusnõukogu liikmel on üks hääl. Häälte võrdse jagunemise korral on otsustavaks esimehe hääl.

11.   Haldusnõukogu koosolekute kohta koostatakse protokoll. Haldusnõukogu arutelud on konfidentsiaalsed.

12.   Haldusnõukogu võtab vastu kodukorra ning esitab selle teadmiseks suursaadikute komiteele.

Artikkel 6

Haldusnõukogu ülesanded

1.   Haldusnõukogu jälgib ja vaatleb tähelepanelikult keskuse tegevust. Haldusnõukogu annab aru suursaadikute komiteele.

2.   Haldusnõukogu:

| a) | koostab Euroopa Arengufondi (EAF) eeskirjadele ja käesolevale põhikirjale vastava finantsmääruste eelnõu ning esitab selle heakskiidu saamiseks suursaadikute komiteele; |
| --- | --- |

a)

koostab Euroopa Arengufondi (EAF) eeskirjadele ja käesolevale põhikirjale vastava finantsmääruste eelnõu ning esitab selle heakskiidu saamiseks suursaadikute komiteele;

| b) | koostab ja kiidab vastavalt EAFi eeskirjadele ja käesolevale põhikirjale heaks personalieeskirjad ning keskuse tegevuseeskirjad ning esitab need teadmiseks suursaadikute komiteele; |
| --- | --- |

b)

koostab ja kiidab vastavalt EAFi eeskirjadele ja käesolevale põhikirjale heaks personalieeskirjad ning keskuse tegevuseeskirjad ning esitab need teadmiseks suursaadikute komiteele;

| c) | jälgib keskuse tegevust ja tagab ülesannete ja eeskirjade nõuetekohase rakendamise; |
| --- | --- |

c)

jälgib keskuse tegevust ja tagab ülesannete ja eeskirjade nõuetekohase rakendamise;

| d) | võtab vastu aastase ja mitmeaastase töökava ning keskuse aastaeelarve ja esitab need teadmiseks suursaadikute komiteele; |
| --- | --- |

d)

võtab vastu aastase ja mitmeaastase töökava ning keskuse aastaeelarve ja esitab need teadmiseks suursaadikute komiteele;

| e) | esitab suursaadikute komiteele keskuse tegevuse kohta korrapäraselt aruandeid ja hinnanguid; |
| --- | --- |

e)

esitab suursaadikute komiteele keskuse tegevuse kohta korrapäraselt aruandeid ja hinnanguid;

| f) | võtab vastu keskuse üldstrateegia ning esitab selle teadmiseks suursaadikute komiteele; |
| --- | --- |

f)

võtab vastu keskuse üldstrateegia ning esitab selle teadmiseks suursaadikute komiteele;

| g) | kinnitab keskuse organisatsioonilise ülesehituse, personalipoliitika ja organisatsiooni skeemi; |
| --- | --- |

g)

kinnitab keskuse organisatsioonilise ülesehituse, personalipoliitika ja organisatsiooni skeemi;

| h) | hindab igal aastal direktori tegevust ja tööplaani ning esitab selle kohta suursaadikute komiteele aruande; |
| --- | --- |

h)

hindab igal aastal direktori tegevust ja tööplaani ning esitab selle kohta suursaadikute komiteele aruande;

| i) | kinnitab uute töötajate värbamise ning olemasolevate töötajate lepingute uuendamise, pikendamise või lõpetamise; |
| --- | --- |

i)

kinnitab uute töötajate värbamise ning olemasolevate töötajate lepingute uuendamise, pikendamise või lõpetamise;

| j) | kinnitab iga-aastased finantsaruanded, mis põhinevad auditiaruande analüüsil; |
| --- | --- |

j)

kinnitab iga-aastased finantsaruanded, mis põhinevad auditiaruande analüüsil;

| k) | edastab iga-aastased finantsaruanded ja auditiaruande koos soovitusega suursaadikute komiteele, et direktori tegevus eelarve täitmisel heaks kiita; |
| --- | --- |

k)

edastab iga-aastased finantsaruanded ja auditiaruande koos soovitusega suursaadikute komiteele, et direktori tegevus eelarve täitmisel heaks kiita;

| l) | kinnitab aastaaruanded ning edastab need suursaadikute komiteele, et viimane saaks kontrollida keskuse tegevuse vastavust EKV-ELi lepingus ja keskuse üldstrateegias seatud eesmärkidele; |
| --- | --- |

l)

kinnitab aastaaruanded ning edastab need suursaadikute komiteele, et viimane saaks kontrollida keskuse tegevuse vastavust EKV-ELi lepingus ja keskuse üldstrateegias seatud eesmärkidele;

| m) | teeb suursaadikute komiteele ettepaneku keskuse direktori ametisse nimetamise kohta; |
| --- | --- |

m)

teeb suursaadikute komiteele ettepaneku keskuse direktori ametisse nimetamise kohta;

| n) | teeb vajaduse korral, olles ammendanud kõik lepitus- ja parandusmeetmed ning austades õigust olla ära kuulatud, suursaadikute komiteele nõuetekohaselt põhjendatud ettepaneku direktor töölt vabastada; |
| --- | --- |

n)

teeb vajaduse korral, olles ammendanud kõik lepitus- ja parandusmeetmed ning austades õigust olla ära kuulatud, suursaadikute komiteele nõuetekohaselt põhjendatud ettepaneku direktor töölt vabastada;

| o) | teeb suursaadikute komiteele ettepaneku pikendada direktori ametiaega teiseks ja viimaseks ametiajaks pärast tema tegevuse põhjalikku hindamist esimesel ametiajal; |
| --- | --- |

o)

teeb suursaadikute komiteele ettepaneku pikendada direktori ametiaega teiseks ja viimaseks ametiajaks pärast tema tegevuse põhjalikku hindamist esimesel ametiajal;

| p) | teavitab suursaadikute komiteed kõigist oma kohustuste täitmisel ilmnenud olulistest asjaoludest ning |
| --- | --- |

p)

teavitab suursaadikute komiteed kõigist oma kohustuste täitmisel ilmnenud olulistest asjaoludest ning

| q) | esitab suursaadikute komiteele aruande meetmetest, mis on võetud suursaadikute komitee eelarve täitmise kinnitamise otsusele lisatud märkuste ja soovituste alusel. |
| --- | --- |

q)

esitab suursaadikute komiteele aruande meetmetest, mis on võetud suursaadikute komitee eelarve täitmise kinnitamise otsusele lisatud märkuste ja soovituste alusel.

3.   Konkurentsipõhise hankemenetluse alusel valib haldusnõukogu vähemalt kolme pakkumise hulgast kolmeks aastaks audiitorühingu. Audiitorühing peab olema rahvusvaheliselt tunnustatud järelevalveasutuse liige. Valitud audiitorid kontrollivad, kas raamatupidamise aastaaruanded on koostatud nõuetekohaselt kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega, ja annavad tõese ja erapooletu ülevaate keskuse rahalisest olukorrast. Audiitorid esitavad ka hinnangu keskuse finantsjuhtimise usaldusväärsuse kohta.

4.   Haldusnõukogu esitab suursaadikute komiteele soovituse kiita heaks direktori tegevus eelarve täitmisel pärast keskuse iga-aastaste finantsaruannete auditeerimist.

Artikkel 7

Direktor

1.   Keskust juhib direktor, kes nimetatakse ametisse haldusnõukogu ettepanekul suursaadikute komitee poolt ja kelle ametiaeg kestab kuni viis aastat. Suursaadikute komitee eesistujad kirjutavad alla direktori ametisse nimetamise dokumentidele. Pärast haldusnõukogult direktori väljapaistvate tulemuste põhjal antud soovituse saamist võib suursaadikute komitee pikendada direktori ametiaega erandjuhtudel maksimaalselt viieks aastaks. Pärast seda ajavahemikku ei ole pikendamine võimalik. Teise ja viimase ametiaja heakskiitmise aluseks on põhjalik hindamine, mis tugineb haldusnõukogu poolt suursaadikute komiteele esitatud kontrollitavatele kriteeriumidele.

2.   Direktor vastutab keskuse õigusliku ja institutsioonilise esindamise ning keskuse volituste ja ülesannete täitmise eest.

3.   Direktor vastutab järgmiste dokumentide esitamise eest haldusnõukogule nende heakskiitmiseks:

| a) | keskuse üldstrateegia; |
| --- | --- |

a)

keskuse üldstrateegia;

| b) | aastased ja mitmeaastased tegevus-/töökavad; |
| --- | --- |

b)

aastased ja mitmeaastased tegevus-/töökavad;

| c) | keskuse aastaeelarve; |
| --- | --- |

c)

keskuse aastaeelarve;

| d) | aastaaruanded, korrapärased aruanded ja hindamised; |
| --- | --- |

d)

aastaaruanded, korrapärased aruanded ja hindamised;

| e) | keskuse organisatsiooniline ülesehitus, personalipoliitika ja organisatsiooni skeem ning |
| --- | --- |

e)

keskuse organisatsiooniline ülesehitus, personalipoliitika ja organisatsiooni skeem ning

| f) | uute töötajate värbamine ning olemasolevate töötajate lepingute uuendamine, pikendamine või lõpetamine. |
| --- | --- |

f)

uute töötajate värbamine ning olemasolevate töötajate lepingute uuendamine, pikendamine või lõpetamine.

4.   Direktor vastutab keskuse töö korraldamise ja igapäevase juhtimise eest. Direktor teatab haldusnõukogule kõigist keskuse töökorra rakendusmeetmetest.

5.   Direktor teavitab haldusnõukogu kõigist oma kohustuste täitmisel ilmnenud olulistest asjaoludest ning vajaduse korral teavitab sellest suursaadikute komiteed.

6.   Direktor esitab oma iga-aastase tulemusjuhtimise kava ja saavutuste aruande haldusnõukogule hindamiseks ja seejärel suursaadikute komiteele edastamiseks.

7.   Direktor vastutab selle eest, et iga-aastased finantsaruanded esitatakse haldusnõukogule heakskiitmiseks ja edastatakse suursaadikute komiteele.

8.   Direktor võtab asjakohaseid meetmeid, et tegutseda vastavalt suursaadikute komitee eelarve täitmise kinnitamise otsusele lisatud märkustele ja soovitustele.

---

(1)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

(2)  Leping, millega muudetakse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud Cotonous 23. juunil 2000 (ELT L 209, 11.8.2005, lk 27).

(3)  Leping, millega muudetakse teist korda partnerluslepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud 23. juunil 2000 Cotonous ja mida on muudetud esimest korda 25. juunil 2005 Luxembourgis (ELT L 287, 4.11.2010, lk 3).

---

Parandused

| 19.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 309/55 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 309/55

---

Nõukogu 18. juuni 2012. aasta määruse (EL) nr 566/2012 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 975/98 ringlusse lastavate euromüntide nimiväärtuste ja tehniliste näitajate kohta) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 169, 29. juuni 2012
  )

Leheküljel 9 artiklis 1 olev artikkel 1g:

„Artikkel 1g

Emiteerivad liikmesriigid ajakohastavad oma tavamüntide liikmesriiki tähistavat külge, et täielikult järgida käesolevat määrust 20. juuniks 2062.”

asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1g

Emiteerivad liikmesriigid ajakohastavad oma tavamüntide liikmesriiki tähistavat külge, et täielikult järgida käesolevat määrust 20. juuliks 2062.”

Leheküljel 10 artiklis 1 olev artikkel 1j:

„Artikkel 1j

Artikleid 1c, 1e ja 1d ning artikli 1h lõiget 2

| a) | ei kohaldata selliste käibemüntide suhtes, mis on emiteeritud või valmistatud enne 19. juunit 2012; |
| --- | --- |

a)

ei kohaldata selliste käibemüntide suhtes, mis on emiteeritud või valmistatud enne 19. juunit 2012;

| b) | ei kohaldata üleminekuajal, mis lõpeb 20. juunil 2062, sellise kujunduse suhtes, mida 19. juunil 2012 juba kasutatakse seaduslikult käibemüntidel. Käibemündid, mis on emiteeritud või valmistatud üleminekuaja jooksul, võivad jääda piiratud aja jooksul kehtivaks seaduslikuks maksevahendiks.” |
| --- | --- |

b)

ei kohaldata üleminekuajal, mis lõpeb 20. juunil 2062, sellise kujunduse suhtes, mida 19. juunil 2012 juba kasutatakse seaduslikult käibemüntidel. Käibemündid, mis on emiteeritud või valmistatud üleminekuaja jooksul, võivad jääda piiratud aja jooksul kehtivaks seaduslikuks maksevahendiks.”

asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1j

Artikleid 1c, 1e ja 1d ning artikli 1h lõiget 2

| a) | ei kohaldata selliste käibemüntide suhtes, mis on emiteeritud või valmistatud enne 19. juulit 2012; |
| --- | --- |

a)

ei kohaldata selliste käibemüntide suhtes, mis on emiteeritud või valmistatud enne 19. juulit 2012;

| b) | ei kohaldata üleminekuajal, mis lõpeb 20. juulil 2062, sellise kujunduse suhtes, mida 19. juulil 2012 juba kasutatakse seaduslikult käibemüntidel. Käibemündid, mis on emiteeritud või valmistatud üleminekuaja jooksul, võivad jääda piiratud aja jooksul kehtivaks seaduslikuks maksevahendiks.” |
| --- | --- |

b)

ei kohaldata üleminekuajal, mis lõpeb 20. juulil 2062, sellise kujunduse suhtes, mida 19. juulil 2012 juba kasutatakse seaduslikult käibemüntidel. Käibemündid, mis on emiteeritud või valmistatud üleminekuaja jooksul, võivad jääda piiratud aja jooksul kehtivaks seaduslikuks maksevahendiks.”

---