# Eiropas Savienības L 349/2013

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2013.349.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 349 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 56. sējums2013. gada 21. decembris |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2013.349.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 349

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

56. sējums2013. gada 21. decembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | | 2013/785/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2013. gada 16. decembris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu protokolu starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti | 1 |
| | | 2013/786/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2013. gada 16. decembris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu protokolu starp Eiropas Savienību un Komoru Salu Savienību, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts starp abām Pusēm spēkā esošajā Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē | 4 |
| | | Protokols starp Eiropas Savienību un Komoru Salu Savienību, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts starp abām Pusēm spēkā esošajā Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē | 5 |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (ES) Nr. 1389/2013 (2013. gada 16. decembris), ar ko groza Padomes Regulu (ES) Nr. 1258/2012 par zvejas iespēju iedalīšanu atbilstīgi Eiropas Savienības un Madagaskaras Republikas saskaņotajam Protokolam, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts starp abām Pusēm spēkā esošajā Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē | 24 |
| | * | Padomes Regula (ES) Nr. 1390/2013 (2013. gada 16. decembris) par zvejas iespēju iedalīšanu saskaņā ar protokolu starp Eiropas Savienību un Komoru Salu Savienību, kurā noteiktas zvejas iespējas un finansiālais ieguldījums, kas paredzēts starp abām Pusēm spēkā esošajā Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē | 26 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1391/2013 (2013. gada 14. oktobris), ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 347/2013, ar ko nosaka Eiropas energoinfrastruktūras pamatnostādnes, attiecībā uz Savienības kopīgu interešu projektu sarakstu | 28 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 1392/2013 (2013. gada 13. decembris), ar ko nosaka aizliegumu Apvienotās Karalistes karoga kuģiem zvejot makreles IIIa un IV zonā; ES ūdeņos IIa, IIIb, IIIc zonā un 22.–32. apakšrajonā | 44 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 1393/2013 (2013. gada 13. decembris), ar ko nosaka aizliegumu Spānijas karoga kuģiem zvejot sarkanasarus ES un starptautiskajos ūdeņos V zonā; starptautiskajos ūdeņos XII un XIV zonā | 46 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 1394/2013 (2013. gada 13. decembris), ar ko nosaka aizliegumu Spānijas karoga kuģiem zvejot sarkanasarus Grenlandes ūdeņos NAFO 1F zonā un Grenlandes ūdeņos V un XIV zonā | 48 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 1395/2013 (2013. gada 13. decembris), ar ko nosaka aizliegumu Portugāles karoga kuģiem zvejot lielacu diegspuru vēdzeles ES un starptautiskajos ūdeņos VIII un IX zonā | 50 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 1396/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko nosaka aizliegumu Spānijas karoga kuģiem zvejot Grenlandes paltusus NAFO 3LMNO zonā | 52 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 1397/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko nosaka aizliegumu Apvienotās Karalistes karoga kuģiem zvejot siļķes ES un Norvēģijas ūdeņos IV zonā uz ziemeļiem no 53° 30′ N | 54 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1398/2013 (2013. gada 18. decembris) par atvilkumiem no zvejas piepūles Apvienotajai Karalistei 2013. gadā, pamatojoties uz ķemmīšgliemeņu un ēdamā krabja un zirnekļkrabja pārzveju iepriekšējā gadā | 56 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1399/2013 (2013. gada 18. decembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Antep Baklavası/Gaziantep Baklavası (AĢIN)) | 58 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1400/2013 (2013. gada 18. decembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Τοματάκι Σαντορίνης (Tomataki Santorinis) (ACVN)) | 59 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1401/2013 (2013. gada 18. decembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Yorkshire Wensleydale (AĢIN)) | 60 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1402/2013 (2013. gada 19. decembris) par atvilkumiem no nozvejas kvotām, kas pieejamas attiecībā uz konkrētiem zivju krājumiem 2013. gadā, pamatojoties uz šo krājumu pārzveju iepriekšējos gados, un par grozījumiem Īstenošanas regulā (ES) Nr. 770/2013 attiecībā uz daudzumiem, kas atvelkami turpmākos gados | 61 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1403/2013 (2013. gada 19. decembris), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Liquirizia di Calabria (ACVN))] | 86 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1404/2013 (2013. gada 20. decembris) par atļauju lietot no Aspergillus niger iegūtas endo-1,4-beta-ksilanāzes (CBS 109.713) un no Aspergillus niger iegūtas endo-1,4-beta-glikanāzes (DSM 18404) preparātu kā barības piedevu gaļas cūkām (atļaujas turētājs BASF SE) (
  1
  ) | 88 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1405/2013 (2013. gada 20. decembris) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā | 91 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1406/2013 (2013. gada 20. decembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 93 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2013/787/ES |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (2013. gada 11. decembris) par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Dānijas pieteikums EGF/2012/011 DK/Vestas) | 95 |
| | | 2013/788/ES |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (2013. gada 11. decembris) par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Somijas pieteikums EGF/2013/001 FI/Nokia) | 96 |
| | | 2013/789/ES |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (2013. gada 11. decembris) par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Vācijas pieteikums EGF/2013/003 DE/First Solar) | 97 |
| | | 2013/790/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2013. gada 13. decembris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā apstiprinātu Konvencijas par robežšķērsojošo ūdensteču un starptautisko ezeru aizsardzību un izmantošanu 25. un 26. panta grozījumu | 98 |
| | | 2013/791/Euratom |
| | * | Padomes Lēmums (2013. gada 13. decembris), ar kuru groza Lēmumu 2007/198/Euratom, ar ko izveido Eiropas Kopuzņēmumu ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām un piešķir tam priekšrocības | 100 |
| | | 2013/792/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2013. gada 16. decembris) par to, lai Somija sāktu daktiloskopijas datu automatizētu apmaiņu | 103 |
| | | 2013/793/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2013. gada 19. decembris), ar ko groza Lēmumu 2007/506/EK, lai pagarinātu ekoloģisko kritēriju spēkā esības termiņu ES ekomarķējuma piešķiršanai ziepēm, šampūniem un matu kondicionētājiem
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 9223)

   (
  1
  ) | 104 |
| | | 2013/794/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2013. gada 19. decembris) par Gruzijas atzīšanu attiecībā uz jūrnieku sagatavošanas un sertificēšanas sistēmām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/106/EK
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 9224)

   (
  1
  ) | 105 |
| | | 2013/795/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2013. gada 19. decembris) par Apvienotās Karalistes paziņojumu attiecībā uz pasākumiem, kurus tā plāno pieņemt saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/45/EK par pasažieru kuģu drošības noteikumiem un standartiem 9. panta 2. un 3. punktu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 9225)

   (
  1
  ) | 107 |
| | | 2013/796/ES |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Lēmums (2013. gada 6. decembris) par 2014. gadā emitējamo monētu daudzuma apstiprināšanu (ECB/2013/46) | 109 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

2013/785/ES

*

Padomes Lēmums (2013. gada 16. decembris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu protokolu starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti

1

2013/786/ES

*

Padomes Lēmums (2013. gada 16. decembris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu protokolu starp Eiropas Savienību un Komoru Salu Savienību, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts starp abām Pusēm spēkā esošajā Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē

4

Protokols starp Eiropas Savienību un Komoru Salu Savienību, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts starp abām Pusēm spēkā esošajā Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē

5

REGULAS

*

Padomes Regula (ES) Nr. 1389/2013 (2013. gada 16. decembris), ar ko groza Padomes Regulu (ES) Nr. 1258/2012 par zvejas iespēju iedalīšanu atbilstīgi Eiropas Savienības un Madagaskaras Republikas saskaņotajam Protokolam, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts starp abām Pusēm spēkā esošajā Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē

24

*

Padomes Regula (ES) Nr. 1390/2013 (2013. gada 16. decembris) par zvejas iespēju iedalīšanu saskaņā ar protokolu starp Eiropas Savienību un Komoru Salu Savienību, kurā noteiktas zvejas iespējas un finansiālais ieguldījums, kas paredzēts starp abām Pusēm spēkā esošajā Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē

26

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1391/2013 (2013. gada 14. oktobris), ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 347/2013, ar ko nosaka Eiropas energoinfrastruktūras pamatnostādnes, attiecībā uz Savienības kopīgu interešu projektu sarakstu

28

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 1392/2013 (2013. gada 13. decembris), ar ko nosaka aizliegumu Apvienotās Karalistes karoga kuģiem zvejot makreles IIIa un IV zonā; ES ūdeņos IIa, IIIb, IIIc zonā un 22.–32. apakšrajonā

44

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 1393/2013 (2013. gada 13. decembris), ar ko nosaka aizliegumu Spānijas karoga kuģiem zvejot sarkanasarus ES un starptautiskajos ūdeņos V zonā; starptautiskajos ūdeņos XII un XIV zonā

46

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 1394/2013 (2013. gada 13. decembris), ar ko nosaka aizliegumu Spānijas karoga kuģiem zvejot sarkanasarus Grenlandes ūdeņos NAFO 1F zonā un Grenlandes ūdeņos V un XIV zonā

NAFO

48

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 1395/2013 (2013. gada 13. decembris), ar ko nosaka aizliegumu Portugāles karoga kuģiem zvejot lielacu diegspuru vēdzeles ES un starptautiskajos ūdeņos VIII un IX zonā

50

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 1396/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko nosaka aizliegumu Spānijas karoga kuģiem zvejot Grenlandes paltusus NAFO 3LMNO zonā

NAFO

52

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 1397/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko nosaka aizliegumu Apvienotās Karalistes karoga kuģiem zvejot siļķes ES un Norvēģijas ūdeņos IV zonā uz ziemeļiem no 53° 30′ N

54

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1398/2013 (2013. gada 18. decembris) par atvilkumiem no zvejas piepūles Apvienotajai Karalistei 2013. gadā, pamatojoties uz ķemmīšgliemeņu un ēdamā krabja un zirnekļkrabja pārzveju iepriekšējā gadā

56

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1399/2013 (2013. gada 18. decembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Antep Baklavası/Gaziantep Baklavası (AĢIN))

Antep Baklavası/Gaziantep Baklavası

58

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1400/2013 (2013. gada 18. decembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Τοματάκι Σαντορίνης (Tomataki Santorinis) (ACVN))

Τοματάκι Σαντορίνης

Tomataki Santorinis

59

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1401/2013 (2013. gada 18. decembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Yorkshire Wensleydale (AĢIN))

Yorkshire Wensleydale

60

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1402/2013 (2013. gada 19. decembris) par atvilkumiem no nozvejas kvotām, kas pieejamas attiecībā uz konkrētiem zivju krājumiem 2013. gadā, pamatojoties uz šo krājumu pārzveju iepriekšējos gados, un par grozījumiem Īstenošanas regulā (ES) Nr. 770/2013 attiecībā uz daudzumiem, kas atvelkami turpmākos gados

61

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1403/2013 (2013. gada 19. decembris), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Liquirizia di Calabria (ACVN))]

Liquirizia di Calabria

86

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1404/2013 (2013. gada 20. decembris) par atļauju lietot no Aspergillus niger iegūtas endo-1,4-beta-ksilanāzes (CBS 109.713) un no Aspergillus niger iegūtas endo-1,4-beta-glikanāzes (DSM 18404) preparātu kā barības piedevu gaļas cūkām (atļaujas turētājs BASF SE) (
  1
  )

Aspergillus niger

Aspergillus niger

BASF SE

1

88

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1405/2013 (2013. gada 20. decembris) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

91

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1406/2013 (2013. gada 20. decembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

93

LĒMUMI

2013/787/ES

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (2013. gada 11. decembris) par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Dānijas pieteikums EGF/2012/011 DK/Vestas)

Vestas

95

2013/788/ES

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (2013. gada 11. decembris) par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Somijas pieteikums EGF/2013/001 FI/Nokia)

Nokia

96

2013/789/ES

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (2013. gada 11. decembris) par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Vācijas pieteikums EGF/2013/003 DE/First Solar)

First Solar

97

2013/790/ES

*

Padomes Lēmums (2013. gada 13. decembris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā apstiprinātu Konvencijas par robežšķērsojošo ūdensteču un starptautisko ezeru aizsardzību un izmantošanu 25. un 26. panta grozījumu

98

2013/791/Euratom

*

Padomes Lēmums (2013. gada 13. decembris), ar kuru groza Lēmumu 2007/198/Euratom, ar ko izveido Eiropas Kopuzņēmumu ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām un piešķir tam priekšrocības

Euratom

ITER

100

2013/792/ES

*

Padomes Lēmums (2013. gada 16. decembris) par to, lai Somija sāktu daktiloskopijas datu automatizētu apmaiņu

103

2013/793/ES

*

Komisijas Lēmums (2013. gada 19. decembris), ar ko groza Lēmumu 2007/506/EK, lai pagarinātu ekoloģisko kritēriju spēkā esības termiņu ES ekomarķējuma piešķiršanai ziepēm, šampūniem un matu kondicionētājiem
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 9223)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 9223)

1

104

2013/794/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2013. gada 19. decembris) par Gruzijas atzīšanu attiecībā uz jūrnieku sagatavošanas un sertificēšanas sistēmām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/106/EK
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 9224)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 9224)

1

105

2013/795/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2013. gada 19. decembris) par Apvienotās Karalistes paziņojumu attiecībā uz pasākumiem, kurus tā plāno pieņemt saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/45/EK par pasažieru kuģu drošības noteikumiem un standartiem 9. panta 2. un 3. punktu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 9225)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 9225)

1

107

2013/796/ES

*

Eiropas Centrālās bankas Lēmums (2013. gada 6. decembris) par 2014. gadā emitējamo monētu daudzuma apstiprināšanu (ECB/2013/46)

(ECB/2013/46)

109

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 21.12.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 349/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 349/1

---

PADOMES LĒMUMS

(2013. gada 16. decembris)

par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu protokolu starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti

(2013/785/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. pantu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu un 218. panta 7. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,

tā kā:

| (1) | Padome 2006. gada 22. maijā, pieņemot Regulu (EK) Nr. 764/2006 (1), apstiprināja Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Marokas Karalisti (turpmāk “Partnerattiecību nolīgums”) (2). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2006. gada 22. maijā, pieņemot Regulu (EK) Nr. 764/2006 (1), apstiprināja Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Marokas Karalisti (turpmāk “Partnerattiecību nolīgums”) (2).

| (2) | Savienība risināja sarunas ar Marokas Karalisti par jaunu protokolu, ar kuru Savienības kuģiem piešķir zvejas iespējas ūdeņos, kas attiecībā uz zveju ir Marokas Karalistes suverenitātē vai jurisdikcijā. |
| --- | --- |

(2)

Savienība risināja sarunas ar Marokas Karalisti par jaunu protokolu, ar kuru Savienības kuģiem piešķir zvejas iespējas ūdeņos, kas attiecībā uz zveju ir Marokas Karalistes suverenitātē vai jurisdikcijā.

| (3) | Ar Lēmumu 2013/720/ES (3) Padome atļāva šo protokolu parakstīt, ņemot vērā tā noslēgšanu. |
| --- | --- |

(3)

Ar Lēmumu 2013/720/ES (3) Padome atļāva šo protokolu parakstīt, ņemot vērā tā noslēgšanu.

| (4) | Partnerattiecību nolīguma īstenošana, piemērojot protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un attiecīgo finansiālo ieguldījumu, kā arī nosacījumus atbildīgas zvejas un ilgtspējīgas zivsaimniecības veicināšanai Marokas Karalistes zvejas zonā, ir Savienības interesēs. Tādēļ minētais protokols būtu jāapstiprina Savienības vārdā. |
| --- | --- |

(4)

Partnerattiecību nolīguma īstenošana, piemērojot protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un attiecīgo finansiālo ieguldījumu, kā arī nosacījumus atbildīgas zvejas un ilgtspējīgas zivsaimniecības veicināšanai Marokas Karalistes zvejas zonā, ir Savienības interesēs. Tādēļ minētais protokols būtu jāapstiprina Savienības vārdā.

| (5) | Ar Partnerattiecību nolīgumu ir izveidota Apvienotā komiteja, kuras pienākums ir kontrolēt minētā nolīguma piemērošanu. Turklāt saskaņā ar protokolu Apvienotā komiteja var apstiprināt konkrētus grozījumus protokolā. Lai atvieglotu šos grozījumu apstiprināšanu, Eiropas Komisija būtu jāpilnvaro, ievērojot īpašus nosacījumus, tos apstiprināt vienkāršotā procedūrā, |
| --- | --- |

(5)

Ar Partnerattiecību nolīgumu ir izveidota Apvienotā komiteja, kuras pienākums ir kontrolēt minētā nolīguma piemērošanu. Turklāt saskaņā ar protokolu Apvienotā komiteja var apstiprināt konkrētus grozījumus protokolā. Lai atvieglotu šos grozījumu apstiprināšanu, Eiropas Komisija būtu jāpilnvaro, ievērojot īpašus nosacījumus, tos apstiprināt vienkāršotā procedūrā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Savienības vārdā apstiprina Protokolu starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Marokas Karalisti (turpmāk “protokols”) (4).

2. pants

Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz protokola 12. pantā paredzēto paziņojumu.

3. pants

Ievērojot noteikumus un nosacījumus, kas izklāstīti pielikumā, Eiropas Komisija ir pilnvarota Savienības vārdā apstiprināt protokola grozījumus Apvienotajā komitejā.

4. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2013. gada 16. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

V. JUKNA

---

(1)  Padomes Regula (EK) Nr. 764/2006 (2006. gada 22. maijs), par to, lai noslēgtu Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Marokas Karalisti (OV L 141, 29.5.2006., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 141, 29.5.2006., 4. lpp.

2

(3)  OV L 328, 7.12.2013., 1. lpp.

3

(4)  Protokols ir publicēts OV L 328, 7.12.2013., 2. lpp. kopā ar lēmumu par parakstīšanu.

4

---

PIELIKUMS

Pilnvarojuma darbības joma un procedūra Savienības nostājas pieņemšanai Apvienotajā komitejā

| 1) | Komisija ir pilnvarota risināt sarunas ar Marokas Karalisti un – attiecīgā gadījumā un ja ir ievērots šā pielikuma 3. punkts – vienoties par protokola grozījumiem attiecībā uz šādiem jautājumiem:






  a) | zvejas iespēju pārskatīšana saskaņā ar protokola 5. panta 1. punktu, |
| --- | --- | --- |

1)

Komisija ir pilnvarota risināt sarunas ar Marokas Karalisti un – attiecīgā gadījumā un ja ir ievērots šā pielikuma 3. punkts – vienoties par protokola grozījumiem attiecībā uz šādiem jautājumiem:

a)

zvejas iespēju pārskatīšana saskaņā ar protokola 5. panta 1. punktu,

| b) | lēmums par nozares atbalsta kārtību saskaņā ar protokola 6. pantu, |
| --- | --- |

b)

lēmums par nozares atbalsta kārtību saskaņā ar protokola 6. pantu,

| c) | tehniskās specifikācijas un kārtība, kas ietilpst Apvienotās komitejas pilnvarās saskaņā ar protokola pielikumu. |
| --- | --- |

c)

tehniskās specifikācijas un kārtība, kas ietilpst Apvienotās komitejas pilnvarās saskaņā ar protokola pielikumu.

| 2) | Apvienotajā komitejā, kas izveidota saskaņā ar partnerattiecību nolīgumu, Savienība:






  a) | rīkojas atbilstīgi mērķiem, kurus Savienība tiecas sasniegt saistībā ar kopējās zivsaimniecības politiku, |
| --- | --- | --- |

2)

Apvienotajā komitejā, kas izveidota saskaņā ar partnerattiecību nolīgumu, Savienība:

a)

rīkojas atbilstīgi mērķiem, kurus Savienība tiecas sasniegt saistībā ar kopējās zivsaimniecības politiku,

| b) | ievēro Padomes secinājumus (2012. gada 19. marts) par Komisijas paziņojumu par kopējās zivsaimniecības politikas ārējo dimensiju, |
| --- | --- |

b)

ievēro Padomes secinājumus (2012. gada 19. marts) par Komisijas paziņojumu par kopējās zivsaimniecības politikas ārējo dimensiju,

| c) | veicina nostājas, kas atbilst attiecīgajiem noteikumiem, ko pieņēmušas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas. |
| --- | --- |

c)

veicina nostājas, kas atbilst attiecīgajiem noteikumiem, ko pieņēmušas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas.

| 3) | Ja lēmumu grozīt 1. punktā minēto protokolu ir paredzēts pieņemt Apvienotās komitejas sanāksmē, veic vajadzīgos pasākumus, lai nostājā, ko paredzēts paust Savienības vārdā, tiktu ņemta vērā Eiropas Komisijai nodotā jaunākā statistikas un bioloģijas informācija un cita būtiska informācija.
  Šajā ziņā un balstoties uz minēto informāciju, Komisijas dienesti pietiekošā laikā pirms attiecīgās Apvienotās komitejas sanāksmes Padomei vai tās darba sagatavošanas struktūrām izskatīšanai un apstiprināšanai nosūta sagatavošanas dokumentu, kurā izklāstīta sīkāka informācija par paredzēto Savienības nostāju.
  Attiecībā uz 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem jautājumiem paredzētās Savienības nostājas apstiprināšanai Padomē vajadzīgs kvalificēts balsu vairākums. Pārējos gadījumos sagatavošanas dokumentā paredzēto Savienības nostāju uzskata par pieņemtu, ja vien dalībvalstu skaits, kas atbilst bloķējošajam mazākumam, neiebilst Padomes darba sagatavošanas struktūras sanāksmē vai divdesmit dienās pēc sagatavošanas dokumenta saņemšanas – atkarībā no tā, kurš no šiem notikumiem pienāk ātrāk. Ja ir iebildumi, jautājumu nodod Padomei.
  Ja turpmāko sanāksmju laikā, tostarp uz vietas, nav iespējams panākt vienošanos, lai Savienības nostājā iekļautu jaunākos elementus, šo jautājumu nodod Padomei vai tās darba sagatavošanas struktūrām.
  Komisija tiek aicināta savlaicīgi pieņemt pasākumus, kas ir vajadzīgi kā Apvienotās Komitejas lēmuma turpinājums, atbilstīgā gadījumā ietverot attiecīgā lēmuma publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un jebkura tāda priekšlikuma iesniegšanu, kas ir vajadzīgs minētā lēmuma pieņemšanai. |
| --- | --- |

3)

Ja lēmumu grozīt 1. punktā minēto protokolu ir paredzēts pieņemt Apvienotās komitejas sanāksmē, veic vajadzīgos pasākumus, lai nostājā, ko paredzēts paust Savienības vārdā, tiktu ņemta vērā Eiropas Komisijai nodotā jaunākā statistikas un bioloģijas informācija un cita būtiska informācija.

Šajā ziņā un balstoties uz minēto informāciju, Komisijas dienesti pietiekošā laikā pirms attiecīgās Apvienotās komitejas sanāksmes Padomei vai tās darba sagatavošanas struktūrām izskatīšanai un apstiprināšanai nosūta sagatavošanas dokumentu, kurā izklāstīta sīkāka informācija par paredzēto Savienības nostāju.

Attiecībā uz 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem jautājumiem paredzētās Savienības nostājas apstiprināšanai Padomē vajadzīgs kvalificēts balsu vairākums. Pārējos gadījumos sagatavošanas dokumentā paredzēto Savienības nostāju uzskata par pieņemtu, ja vien dalībvalstu skaits, kas atbilst bloķējošajam mazākumam, neiebilst Padomes darba sagatavošanas struktūras sanāksmē vai divdesmit dienās pēc sagatavošanas dokumenta saņemšanas – atkarībā no tā, kurš no šiem notikumiem pienāk ātrāk. Ja ir iebildumi, jautājumu nodod Padomei.

Ja turpmāko sanāksmju laikā, tostarp uz vietas, nav iespējams panākt vienošanos, lai Savienības nostājā iekļautu jaunākos elementus, šo jautājumu nodod Padomei vai tās darba sagatavošanas struktūrām.

Komisija tiek aicināta savlaicīgi pieņemt pasākumus, kas ir vajadzīgi kā Apvienotās Komitejas lēmuma turpinājums, atbilstīgā gadījumā ietverot attiecīgā lēmuma publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un jebkura tāda priekšlikuma iesniegšanu, kas ir vajadzīgs minētā lēmuma pieņemšanai.

---

| 21.12.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 349/4 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 349/4

---

PADOMES LĒMUMS

(2013. gada 16. decembris)

par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu protokolu starp Eiropas Savienību un Komoru Salu Savienību, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts starp abām Pusēm spēkā esošajā Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē

(2013/786/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. pantu saistībā ar 218. panta 5. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2006. gada 5. oktobrī, pieņemot Regulu (EK) Nr. 1563/2006 (1), apstiprināja Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Komoru Salu Savienību (turpmāk “partnerattiecību nolīgums”). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2006. gada 5. oktobrī, pieņemot Regulu (EK) Nr. 1563/2006 (1), apstiprināja Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Komoru Salu Savienību (turpmāk “partnerattiecību nolīgums”).

| (2) | Minētajam partnerattiecību nolīgumam pievienotā patlaban spēkā esošā protokola (2) termiņš beigsies 2013. gada 30. decembrī. |
| --- | --- |

(2)

Minētajam partnerattiecību nolīgumam pievienotā patlaban spēkā esošā protokola (2) termiņš beigsies 2013. gada 30. decembrī.

| (3) | Padome ir pilnvarojusi Komisiju risināt sarunas par jaunu protokolu, ar kuru Eiropas Savienības kuģiem piešķir zvejas iespējas Komoru Salu ūdeņos. Šo sarunu rezultātā 2013. gada 5. jūlijā tika parafēts jaunais protokols. |
| --- | --- |

(3)

Padome ir pilnvarojusi Komisiju risināt sarunas par jaunu protokolu, ar kuru Eiropas Savienības kuģiem piešķir zvejas iespējas Komoru Salu ūdeņos. Šo sarunu rezultātā 2013. gada 5. jūlijā tika parafēts jaunais protokols.

| (4) | Lai nodrošinātu Eiropas Savienības kuģu zvejas darbību turpināšanos, jaunais protokols būtu provizoriski jāpiemēro no 2014. gada 1. janvāra, kamēr tiek pabeigtas procedūras, kas nepieciešamas tā noslēgšanai. |
| --- | --- |

(4)

Lai nodrošinātu Eiropas Savienības kuģu zvejas darbību turpināšanos, jaunais protokols būtu provizoriski jāpiemēro no 2014. gada 1. janvāra, kamēr tiek pabeigtas procedūras, kas nepieciešamas tā noslēgšanai.

| (5) | Tādēļ jaunais protokols būtu jāparaksta, |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ jaunais protokols būtu jāparaksta,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo tiek atļauts Eiropas Savienības vārdā parakstīt protokolu starp Eiropas Savienību un Komoru Salu Savienību, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts starp abām Pusēm spēkā esošajā Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē (turpmāk “protokols”), ņemot vērā minētā protokola noslēgšanu.

Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.

2. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Eiropas Savienības vārdā parakstīt protokolu.

3. pants

Protokolu provizoriski piemēro no 2014. gada 1. janvāra, kamēr tiek pabeigtas procedūras tā noslēgšanai.

4. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2013. gada 16. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

V. JUKNA

---

(1)  Padomes Regula (EK) Nr. 1563/2006 (2006. gada 5. oktobris), lai noslēgtu Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Komoru Salu Savienību (OV L 290, 20.10.2006., 6. lpp.).

1

(2)  Protokols, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Eiropas Kopienas un Komoru Salu Savienības Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumā (OV L 335, 18.12.2010., 3. lpp.).

2

---

| 21.12.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 349/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 349/5

---

PROTOKOLS

starp Eiropas Savienību un Komoru Salu Savienību, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts starp abām Pusēm spēkā esošajā Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē

1. pants

Piemērošanas laikposms un zvejas iespējas

1.   Zvejas iespējas, kas piešķirtas saskaņā ar nolīguma 5. pantu, uz trīs gadu ilgu laikposmu, kas sākas 2014. gada 1. janvārī, tiek noteiktas šādi:

tālu migrējošajām sugām (sugām, kas uzskaitītas Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada Jūras tiesību konvencijas 1. pielikumā), izņemot Alopiidae dzimtu, Sphyrnidae dzimtu, kā arī šādas sugas: Cetorhinus maximus, Rhincodon typus, Carcharodon carcharias, Carcharhinus falciformis, Carcharhinus longimanus –

—   tunzivju seineri: 42 kuģi,

—   kuģi zvejai ar dreifējošām āķu jedām: 20 kuģi.

2.   Šā panta 1. punktu piemēro, ņemot vērā šā protokola 5., 6., 7. un 8. pantu.

3.   Zvejas kuģi ar Eiropas Savienības dalībvalsts karogu (turpmāk “Eiropas Savienības kuģi”) Komoru Salu Savienības zvejas zonā notiekošās zvejas darbībās drīkst iesaistīties tikai tad, ja tiem ir derīga zvejas atļauja, kuru Komoru Salu Savienība izdevusi saskaņā ar šo protokolu.

2. pants

Finansiālais ieguldījums un maksāšanas kārtība

1.   Zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma 7. pantā minētais finansiālais ieguldījums 1. pantā minētajam laikposmam ir EUR 1 800 000.

2.   Finansiālo ieguldījumu veido:

| a) | ikgadēja summa EUR 300 000 apmērā, ko piešķir par piekļuvi Komoru Salu Savienības zvejas zonai un kas atbilst atskaites daudzumam 6 000 tonnu gadā; |
| --- | --- |

a)

ikgadēja summa EUR 300 000 apmērā, ko piešķir par piekļuvi Komoru Salu Savienības zvejas zonai un kas atbilst atskaites daudzumam 6 000 tonnu gadā;

| b) | īpaša summa EUR 300 000 gadā, kas paredzēta Komoru Salu Savienības zivsaimniecības politikas atbalstam un īstenošanai. |
| --- | --- |

b)

īpaša summa EUR 300 000 gadā, kas paredzēta Komoru Salu Savienības zivsaimniecības politikas atbalstam un īstenošanai.

3.   Šā panta 1. punktu piemēro, ņemot vērā šā protokola 5., 6., 7. un 8. pantu un nolīguma 12. un 13. pantu.

4.   Šā panta 1. punktā minēto finansiālo ieguldījumu Eiropas Savienība sniedz, katrā šā protokola piemērošanas laikposma gadā izmaksājot EUR 600 000, kas atbilst šā panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā minēto ikgadējo summu kopsummai.

5.   Eiropas Savienība 2. punkta a) apakšpunktā minētā finansiālā ieguldījuma maksājumu par Eiropas Savienības kuģu piekļuvi Komoru Salu Savienības zvejas zonai pirmajā gadā veic ne vēlāk kā 90 dienas pēc šā protokola provizoriskās piemērošanas sākuma dienas, bet nākamajos gados — ne vēlāk kā 60 dienas pēc šā protokola piemērošanas sākuma gadadienas.

6.   Puses regulāri uzrauga nozvejas, ko Eiropas Savienības kuģi gūst Komoru Salu Savienības zvejas zonā. Tālab Puses Apvienotajā komitejā regulāri analizē datus par nozveju un zvejas piepūli saistībā ar Eiropas Savienības kuģiem, kuri atrodas Komoru Salu Savienības zvejas zonā.

7.   Ja Eiropas Savienības kuģu gada kopējās nozvejas daudzums, kas gūts Komoru Salu Savienības zvejas zonā, pārsniedz 2. punkta a) apakšpunktā norādīto atskaites daudzumu, papildus finansiālā ieguldījuma ikgadējai summai tiek maksāti vēl EUR 50 par katru papildu tonnu, kas nozvejota attiecīgajā gadā. Tomēr Eiropas Savienības samaksātā ikgadējā kopsumma nedrīkst būt vairāk kā divreiz lielāka par 2. punkta a) apakšpunktā norādīto summu (EUR 600 000). Ja Eiropas Savienības kuģu nozvejotais daudzums pārsniedz daudzumu, kas atbilst divkāršotai ikgadējai kopsummai, pārsniegumam atbilstošo summu izmaksā nākamajā gadā.

8.   Komoru salu iestādēm ir tiesības brīvi lemt par 2. punkta a) apakšpunktā minētā finansiālā ieguldījuma izmantošanu.

9.   Finansiālo ieguldījumu, kas norādīts šā protokola 2. panta 2. punktā, iemaksā īpašā Valsts kases kontā, kas atvērts Komoru Salu Centrālajā bankā. Šā konta rekvizītus Komoru salu Savienība ik gadu paziņo Eiropas Savienībai.

10.   Šā panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto finansiālā ieguldījuma summu no īpašā konta pārskaitīs TR 5006 kontā, ko par zivsaimniecību atbildīgā ministrija atvērusi Komoru Salu Centrālajā bankā.

3. pants

Atbildīgas zvejas un zvejniecību ilgtspējības veicināšana Komoru Salu ūdeņos

1.   Ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc šā protokola provizoriskās piemērošanas sākuma Puses zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma 9. pantā paredzētajā Apvienotajā komitejā vienojas par nozares daudzgadu programmu un sīki izstrādātiem tās īstenošanas noteikumiem konkrēti šādos jautājumos:

| a) | gada un daudzgadu vadlīnijas par 2. panta 2 punkta b) apakšpunktā minētās finansiālā ieguldījuma īpašās summas izmantošanu; |
| --- | --- |

a)

gada un daudzgadu vadlīnijas par 2. panta 2 punkta b) apakšpunktā minētās finansiālā ieguldījuma īpašās summas izmantošanu;

| b) | gada un daudzgadu mērķi, kas jāsasniedz, lai zveja kļūtu atbildīga un zvejniecības — ilgtspējīgas, ņemot vērā prioritātes, kuras Komoru Salu Savienība izvirzījusi valsts zivsaimniecības politikā vai citu nozaru politikā, kas ir saistīta ar atbildīgas zvejas un zvejniecību ilgtspējības veicināšanu; |
| --- | --- |

b)

gada un daudzgadu mērķi, kas jāsasniedz, lai zveja kļūtu atbildīga un zvejniecības — ilgtspējīgas, ņemot vērā prioritātes, kuras Komoru Salu Savienība izvirzījusi valsts zivsaimniecības politikā vai citu nozaru politikā, kas ir saistīta ar atbildīgas zvejas un zvejniecību ilgtspējības veicināšanu;

| c) | rezultātu gadskārtējas novērtēšanas kritēriji un procedūras. |
| --- | --- |

c)

rezultātu gadskārtējas novērtēšanas kritēriji un procedūras.

2.   Nozares daudzgadu programmā ierosinātie grozījumi Pusēm jāapstiprina Apvienotajā komitejā.

3.   Puses katru gadu Apvienotajā komitejā veic nozares daudzgadu programmas īstenošanas rezultātu novērtējumu. Vajadzības gadījumā Puses turpina šādu uzraudzību arī pēc šā protokola darbības beigām tik ilgi, līdz 2. panta 2 punkta b) apakšpunktā minētā finansiālā ieguldījuma īpašā summa ir pilnībā izmantota.

4.   Papildus 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētajam finansiālajam ieguldījumam Komoru Salu Savienība vajadzības gadījumā drīkst ik gadu iedalīt papildu summu daudzgadu programmas īstenošanai. Par šādu iedalīšanu paziņo Eiropas Savienībai.

4. pants

Zinātniskā un tehniskā sadarbība atbildīgas zvejas veicināšanā

1.   Puses apņemas veicināt atbildīgu zveju Komoru Salu Savienības zvejas zonā, pamatojoties uz principu par nediskriminējošu attieksmi pret dažādajām flotēm, kas zvejo šajā zonā, un apkarojot nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju.

2.   Šā protokola darbības laikā Eiropas Savienība un Komoru Salu Savienība cenšas uzraudzīt resursu stāvokli Komoru Salu Savienības zvejas zonā.

3.   Puses ievēro Indijas okeāna tunzivju komisijas (IOTC) rezolūcijas un ieteikumus un apņemas apakšreģiona līmenī veicināt sadarbību zvejas darbību atbildīgas pārvaldības jomā.

4.   Saskaņā ar nolīguma 4. pantu, pamatojoties uz IOTC ieteikumiem un rezolūcijām un saskaņā ar labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem Puses konsultējas nolīguma 9. pantā paredzētajā Apvienotajā komitejā, lai vajadzības gadījumā pēc zinātniskas sanāksmes un savstarpējas vienošanās pieņemtu tehniskus saglabāšanas pasākumus, kuri jāievēro Eiropas Savienības kuģiem un kuru mērķis ir zvejas resursu ilgtspējīga pārvaldība.

5. pants

Zvejas iespēju pielāgošana un tehnisko noteikumu pārskatīšana, savstarpēji vienojoties Apvienotajā komitejā

1.   Kā paredzēts zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma 9. pantā, Apvienotā komiteja var no jauna novērtēt 1. pantā minētās zvejas iespējas, un pēc savstarpējas vienošanās tās var tikt pielāgotas, kamēr vien saglabājas to atbilstība zinātniskajiem atzinumiem un ieteikumiem, kā arī IOTC rezolūcijām.

2.   Šādā gadījumā samērīgi un proporcionāli laikam pielāgo 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto finansiālo ieguldījumu. Tomēr Eiropas Savienības samaksātā ikgadējā kopsumma nedrīkst būt vairāk kā divreiz lielāka par 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā norādīto summu.

3.   Apvienotā komiteja turklāt drīkst vajadzības gadījumā un pēc savstarpējas vienošanās pārskatīt zvejas nosacījumus un šā protokola un tā pielikuma piemērošanas noteikumus.

6. pants

Izpētes zveja un jaunas zvejas iespējas

1.   Ja Eiropas Savienības zvejas kuģi ieinteresējas par zvejniecībām, kas nav paredzētas zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma 1. pantā, un lai novērtētu šo jauno zvejniecību izmantošanas tehnisko lietderīgumu un ekonomisko atdevi, var tikt piešķirtas izpētes zvejas atļaujas, ko izdod saskaņā ar Komoru Salu tiesību aktiem. Iespēju robežās šo izpētes zveju veic, izmantojot vietējā līmenī pieejamos zinātniskos un tehniskos resursus.

2.   Tālab Eiropas Savienība paziņo Komoru Salu iestādēm par izpētes zvejas licenču pieprasījumiem, pamatojoties uz tehnisku dokumentāciju un norādot:

| — | zvejojamās sugas, |
| --- | --- |

—

zvejojamās sugas,

| — | kuģa tehniskos parametrus, |
| --- | --- |

—

kuģa tehniskos parametrus,

| — | kuģa virsnieku pieredzi attiecīgo zvejniecību jomā, |
| --- | --- |

—

kuģa virsnieku pieredzi attiecīgo zvejniecību jomā,

| — | reisa tehniskos parametrus (ilgums, zvejas rīki, izpētes reģioni u. c.), |
| --- | --- |

—

reisa tehniskos parametrus (ilgums, zvejas rīki, izpētes reģioni u. c.),

| — | kāda tipa dati tiek vākti, lai nodrošinātu zinātnisko uzraudzību attiecībā uz zvejas resursu un ekosistēmu ietekmējumu, ko rada šīs zvejas darbības. |
| --- | --- |

—

kāda tipa dati tiek vākti, lai nodrošinātu zinātnisko uzraudzību attiecībā uz zvejas resursu un ekosistēmu ietekmējumu, ko rada šīs zvejas darbības.

3.   Izpētes zvejas atļaujas izdod ne ilgāk kā uz 12 mēnešiem. Par tām jāsamaksā Komoru Salu iestāžu noteikta maksa.

4.   Nozveja, kas gūta saskaņā ar izpētes zvejas noteikumiem un tās reisa laikā, pieder kuģa īpašniekam.

5.   Sīki izklāstītus reisa rezultātus analizēšanas nolūkā paziņo Apvienotajai komitejai.

6.   Ja Puses uzskata, ka izpētes zvejas rezultāti ir labvēlīgi, Komoru Salu iestādes Apvienotās komitejas sanāksmē var Eiropas Savienības flotei iedalīt jauno sugu zvejas iespējas uz laiku līdz šā protokola termiņa beigām. Tādā gadījumā šā protokola 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto finansiālo ieguldījumu palielina. Attiecīgi groza pielikumā paredzētās maksas un nosacījumus, kas piemērojami kuģu īpašniekiem.

7. pants

Finansiālā ieguldījuma maksājumu apturēšana un pārskatīšana

1.   Finansiālo ieguldījumu, kas minēts 2. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā, pēc apspriešanās Apvienotajā komitejā var pārskatīt vai apturēt, ja ir konstatēti viens vai vairāki šādi apstākļi:

| a) | sakarā ar ārkārtējiem apstākļiem, kuri nav dabas parādības, nav iespējams veikt zvejas darbības Komoru Salu Savienības zvejas zonā; |
| --- | --- |

a)

sakarā ar ārkārtējiem apstākļiem, kuri nav dabas parādības, nav iespējams veikt zvejas darbības Komoru Salu Savienības zvejas zonā;

| b) | ir notikušas būtiskas izmaiņas vienas vai otras Puses zivsaimniecības politikas veidošanā un īstenošanā, un tās ietekmē šā protokola noteikumus; |
| --- | --- |

b)

ir notikušas būtiskas izmaiņas vienas vai otras Puses zivsaimniecības politikas veidošanā un īstenošanā, un tās ietekmē šā protokola noteikumus;

| c) | ir iedarbināti apspriešanās mehānismi, kuri paredzēti Kotonū nolīguma 96. pantā attiecībā uz gadījumiem, kad pārkāpti cilvēktiesību svarīgākie elementi un pamatelementi, kas noteikti minētā nolīguma 9. pantā. |
| --- | --- |

c)

ir iedarbināti apspriešanās mehānismi, kuri paredzēti Kotonū nolīguma 96. pantā attiecībā uz gadījumiem, kad pārkāpti cilvēktiesību svarīgākie elementi un pamatelementi, kas noteikti minētā nolīguma 9. pantā.

2.   Eiropas Savienība var pilnībā vai daļēji pārskatīt vai apturēt šā protokola 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētās finansiālā ieguldījuma īpašās summas maksājumus, ja:

| a) | pēc Apvienotās komitejas veiktā novērtējuma tiek konstatēts, ka gūtie rezultāti neatbilst programmā paredzētajiem; |
| --- | --- |

a)

pēc Apvienotās komitejas veiktā novērtējuma tiek konstatēts, ka gūtie rezultāti neatbilst programmā paredzētajiem;

| b) | šis finansiālais ieguldījums ir palicis neīstenots. |
| --- | --- |

b)

šis finansiālais ieguldījums ir palicis neīstenots.

3.   Finansiālā ieguldījuma maksājumus var atsākt, tiklīdz ir atjaunots sākotnējais stāvoklis, kāds bija pirms 1. punktā minēto apstākļu rašanās, un ja pēc apspriešanās Puses vienojas par maksājumu atsākšanu, un/vai ja 2. punktā minētie īstenošanas finansiālie aspekti to ļauj.

8. pants

Protokola īstenošanas apturēšana

1.   Šā protokola īstenošanu pēc vienas Puses iniciatīvas un pēc apspriešanās Apvienotajā komitejā var apturēt, ja ir konstatēti viens vai vairāki šādi apstākļi:

| a) | sakarā ar ārkārtējiem apstākļiem, kuri nav dabas parādības, nav iespējams veikt zvejas darbības Komoru Salu Savienības zvejas zonā; |
| --- | --- |

a)

sakarā ar ārkārtējiem apstākļiem, kuri nav dabas parādības, nav iespējams veikt zvejas darbības Komoru Salu Savienības zvejas zonā;

| b) | ir notikušas būtiskas izmaiņas vienas vai otras Puses zivsaimniecības politikas veidošanā un īstenošanā, un tās ietekmē šā protokola noteikumus; |
| --- | --- |

b)

ir notikušas būtiskas izmaiņas vienas vai otras Puses zivsaimniecības politikas veidošanā un īstenošanā, un tās ietekmē šā protokola noteikumus;

| c) | ir iedarbināti apspriešanās mehānismi, kuri paredzēti Kotonū nolīguma 96. pantā attiecībā uz gadījumiem, kad pārkāpti cilvēktiesību svarīgākie elementi un pamatelementi, kas noteikti minētā nolīguma 9. pantā; |
| --- | --- |

c)

ir iedarbināti apspriešanās mehānismi, kuri paredzēti Kotonū nolīguma 96. pantā attiecībā uz gadījumiem, kad pārkāpti cilvēktiesību svarīgākie elementi un pamatelementi, kas noteikti minētā nolīguma 9. pantā;

| d) | Eiropas Savienība neveic 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā paredzētos finansiālā ieguldījuma maksājumus, un nemaksāšanas iemesls nav paredzēts šā protokola 7. pantā; |
| --- | --- |

d)

Eiropas Savienība neveic 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā paredzētos finansiālā ieguldījuma maksājumus, un nemaksāšanas iemesls nav paredzēts šā protokola 7. pantā;

| e) | Pušu starpā rodas neatrisināmas domstarpības par šā protokola piemērošanu vai interpretēšanu. |
| --- | --- |

e)

Pušu starpā rodas neatrisināmas domstarpības par šā protokola piemērošanu vai interpretēšanu.

2.   Ja protokola piemērošanu aptur 1. punkta c) apakšpunktā neparedzētu iemeslu dēļ, apturēšanā ieinteresētā Puse vismaz trīs mēnešus pirms dienas, kurā šādai apturēšanai jāstājas spēkā, rakstiski paziņo par šo nodomu. Protokola apturēšanu 1. punkta c) apakšpunktā minēto iemeslu dēļ piemēro tūlīt pēc apturēšanas lēmuma pieņemšanas.

3.   Apturēšanas gadījumā Puses turpina apspriesties, lai strīdu atrisinātu izlīgstot. Ja tas izdodas, protokola piemērošanu atsāk un finansiālo ieguldījumu samērīgi un proporcionāli laikam samazina atbilstoši laikposmam, kurā protokola piemērošana bijusi apturēta.

9. pants

Piemērojamie tiesību akti

1.   Eiropas Savienības zvejas kuģu darbības Komoru Salu Savienības zvejas zonā regulē Komoru Salu Savienības normatīvie akti, ja vien zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumā vai šajā protokolā nav noteikts citādi.

2.   Puses rakstiski paziņo viena otrai par visām izmaiņām to zivsaimniecības politikā un tiesību aktos.

10. pants

Datu elektroniska apmaiņa

1.   Komoru Salu Savienība un Eiropas Savienība apņemas bez kavēšanās ieviest vajadzīgās datorizētās sistēmas, lai elektroniski apmainītos ar visu informāciju un dokumentiem, kas saistīti ar nolīguma īstenošanu.

2.   Dokumentu elektroniskā formātā vienmēr uzskata par līdzvērtīgu dokumentam papīra formā.

3.   Komoru Salu Savienība un Eiropas Savienība nekavējoties informē viena otru par visiem datorizētās sistēmas darbības traucējumiem. Šādā gadījumā ar nolīguma īstenošanu saistīto informāciju un dokumentus automātiski aizstāj ar dokumentiem papīra formā.

11. pants

Datu konfidencialitāte

Komoru Salu Savienība un Eiropas Savienība apņemas visus atbilstoši nolīgumam iegūtos datus attiecībā uz Eiropas Savienības kuģiem un to zvejas darbībām vienmēr stingri aizsargāt saskaņā ar datu konfidencialitātes un aizsardzības principiem.

12. pants

Protokola piemērošanas izbeigšana

1.   Protokola piemērošanas izbeigšanā ieinteresētā Puse vismaz sešus mēnešus pirms dienas, kad izbeigšanai jāstājas spēkā, rakstiski paziņo otrai Pusei par nodomu izbeigt protokola piemērošanu.

2.   Ar iepriekšējā punktā minētā paziņojuma nosūtīšanu sākas Pušu apspriešanās.

13. pants

Provizoriska piemērošana

Šo protokolu un tā pielikumu provizoriski piemēro no 2014. gada 1. janvāra.

14. pants

Stāšanās spēkā

Šis protokols un tā pielikums stājas spēkā dienā, kad Puses viena otrai ir paziņojušas par vajadzīgo procedūru pabeigšanu.

Eiropas Savienības vārdā –

Komoru Salu Savienības vārdā –

---

PIELIKUMS

NOSACĪJUMI, KAS PIEMĒROJAMI EIROPAS SAVIENĪBAS KUĢU ZVEJAS DARBĪBĀM

I   NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1.   Kompetentās iestādes izraudzīšana

Ja vien nav norādīts citādi, visas atsauces uz Eiropas Savienību (ES) vai Komoru Salu Savienību kā kompetento iestādi šajā pielikumā ir:

| — | Eiropas Savienības gadījumā – atsauces uz Eiropas Komisiju, kuras starpniece vajadzības gadījumā ir ES delegācija Maurīcijā, |
| --- | --- |

—

Eiropas Savienības gadījumā – atsauces uz Eiropas Komisiju, kuras starpniece vajadzības gadījumā ir ES delegācija Maurīcijā,

| — | Komoru Salu Savienības gadījumā – par zivsaimniecību atbildīgā Komoru Salu ministrija. |
| --- | --- |

—

Komoru Salu Savienības gadījumā – par zivsaimniecību atbildīgā Komoru Salu ministrija.

2.   Zvejas zona

Lai neapdraudētu nerūpniecisko zveju, ES kuģi nedrīkst darboties tuvāk nekā 10 jūras jūdžu attālumā no katras salas.

Turklāt ES kuģiem aizliegts atrasties vai zvejot tuvāk nekā 3 jūras jūdžu attālumā no zivju pievilināšanas ierīcēm (ZPI), kuras nostiprinātas pie grunts un kuras uzstādījusi par zivsaimniecību atbildīgā Komoru Salu Savienības ministrija. Zvejas atļaujas izdošanas laikā šī ministrija paziņo kuģu īpašniekiem pie grunts nostiprināto ZPI atrašanās vietas koordinātas.

Informatīvā nolūkā ziņas par kuģošanas un zvejas aizlieguma zonām un visus attiecīgos grozījumus, kuri jāpaziņo vismaz divus mēnešus pirms to piemērošanas, nosūta arī Eiropas Savienībai.

3.   Bankas konts

Pirms protokola provizoriskās piemērošanas Komoru Salu Savienība paziņo Eiropas Savienībai Komoru Salu Centrālajā bankā atvērta konta rekvizītus, uz kuru saskaņā ar nolīgumu jāpārskaita no ES kuģiem pienācīgās naudas summas. Ar šiem pārskaitījumiem saistītās komisijas maksas sedz kuģu īpašnieki.

II   NODAĻA

ZVEJAS ATĻAUJAS

Šā pielikuma piemērošanas vajadzībām “zvejas atļauja” ir zvejas darbību veikšanas tiesības, kas piešķirtas uz noteiktu laiku, noteiktā apgabalā vai noteiktā zvejniecībā.

1.   Tunzivju zvejas atļaujas saņemšanas nosacījums un zvejottiesīgie kuģi

| 1.1. | Nolīguma 7. pantā minētās zvejas atļaujas izdod ar nosacījumu, ka kuģis ir iekļauts ES zvejas kuģu reģistrā un ir minēts IOTC atļauju saņēmušo zvejas kuģu sarakstā, un ka ir izpildītas visas iepriekšējās kuģa īpašnieka, kapteiņa vai paša kuģa saistības, kuras izriet no tādām zvejas darbībām Komoru Salu Savienības zvejas zonā, kas veiktas saskaņā ar nolīgumu un Komoru Salu tiesību aktiem zivsaimniecības jomā. |
| --- | --- |

1.1.

Nolīguma 7. pantā minētās zvejas atļaujas izdod ar nosacījumu, ka kuģis ir iekļauts ES zvejas kuģu reģistrā un ir minēts IOTC atļauju saņēmušo zvejas kuģu sarakstā, un ka ir izpildītas visas iepriekšējās kuģa īpašnieka, kapteiņa vai paša kuģa saistības, kuras izriet no tādām zvejas darbībām Komoru Salu Savienības zvejas zonā, kas veiktas saskaņā ar nolīgumu un Komoru Salu tiesību aktiem zivsaimniecības jomā.

| 1.2. | Zvejas atļauju pieprasījušos ES kuģus var pārstāvēt Komoru Salās rezidējošs aģents. |
| --- | --- |

1.2.

Zvejas atļauju pieprasījušos ES kuģus var pārstāvēt Komoru Salās rezidējošs aģents.

2.   Zvejas atļauju pieprasīšana

| 2.1. | ES kompetentās iestādes vismaz 20 dienas pirms pieprasītā atļaujas derīguma termiņa sākuma nosūta Komoru Salu Savienības kompetentajām iestādēm zvejas atļaujas pieprasījumu par katru kuģi, kas vēlas zvejot saskaņā ar nolīgumu. |
| --- | --- |

2.1.

ES kompetentās iestādes vismaz 20 dienas pirms pieprasītā atļaujas derīguma termiņa sākuma nosūta Komoru Salu Savienības kompetentajām iestādēm zvejas atļaujas pieprasījumu par katru kuģi, kas vēlas zvejot saskaņā ar nolīgumu.

| 2.2. | Katram pirmreizējam zvejas atļaujas pieprasījumam, ko iesniedz saskaņā ar spēkā esošo protokolu vai pēc attiecīgā kuģa tehnisko parametru izmaiņām, pievieno:






  i. | pierādījumu par avansa maksājuma nokārtošanu uz pieprasītās zvejas atļaujas derīguma termiņu; |
| --- | --- | --- |

2.2.

Katram pirmreizējam zvejas atļaujas pieprasījumam, ko iesniedz saskaņā ar spēkā esošo protokolu vai pēc attiecīgā kuģa tehnisko parametru izmaiņām, pievieno:

i.

pierādījumu par avansa maksājuma nokārtošanu uz pieprasītās zvejas atļaujas derīguma termiņu;

| ii. | šādu personu vārdu/nosaukumu, adresi un kontaktinformāciju:






  — | zvejas kuģa īpašnieks, |
| --- | --- | --- |

ii.

šādu personu vārdu/nosaukumu, adresi un kontaktinformāciju:

—

zvejas kuģa īpašnieks,

| — | zvejas kuģa operators, |
| --- | --- |

—

zvejas kuģa operators,

| — | kuģa vietējais aģents; |
| --- | --- |

—

kuģa vietējais aģents;

| iii. | nesen uzņemtu krāsu fotoattēlu, kurā kuģis redzams sānskatā un kura minimālais izmērs ir 15 × 10 cm; |
| --- | --- |

iii.

nesen uzņemtu krāsu fotoattēlu, kurā kuģis redzams sānskatā un kura minimālais izmērs ir 15 × 10 cm;

| iv. | kuģa jūrasspējas apliecību; |
| --- | --- |

iv.

kuģa jūrasspējas apliecību;

| v. | kuģa reģistrācijas numuru; |
| --- | --- |

v.

kuģa reģistrācijas numuru;

| vi. | VMS automātiskās dislocēšanas ierīces dati; |
| --- | --- |

vi.

VMS automātiskās dislocēšanas ierīces dati;

| vii. | zvejas kuģa kontaktinformāciju (fakss, e-pasts u. c.). |
| --- | --- |

vii.

zvejas kuģa kontaktinformāciju (fakss, e-pasts u. c.).

| 2.3. | Zvejas atļaujas atjaunošanas pieprasījumam, ko iesniedz saskaņā ar spēkā esošo protokolu un par kuģi, kura tehniskie parametri nav mainījušies, pievieno tikai pierādījumu par attiecīgās maksas nokārtošanu. |
| --- | --- |

2.3.

Zvejas atļaujas atjaunošanas pieprasījumam, ko iesniedz saskaņā ar spēkā esošo protokolu un par kuģi, kura tehniskie parametri nav mainījušies, pievieno tikai pierādījumu par attiecīgās maksas nokārtošanu.

3.   Prasītās maksas

| 3.1. | Zvejas atļaujas izdod pēc tam, kad veikti šādi vienotas likmes maksājumi kompetentajām valsts iestādēm:






  — | EUR 4 235 gadā par tunzivju seineri; šī summa ir līdzvērtīga maksai par 77 tonnām nozvejas, kas gūta Komoru Salu Savienības zvejas zonā, |
| --- | --- | --- |

3.1.

Zvejas atļaujas izdod pēc tam, kad veikti šādi vienotas likmes maksājumi kompetentajām valsts iestādēm:

—

EUR 4 235 gadā par tunzivju seineri; šī summa ir līdzvērtīga maksai par 77 tonnām nozvejas, kas gūta Komoru Salu Savienības zvejas zonā,

| — | EUR 2 475 gadā par kuģi zvejai ar dreifējošām āķu jedām; šī summa ir līdzvērtīga maksai par 45 tonnām nozvejas, kas gūta Komoru Salu Savienības zvejas zonā. |
| --- | --- |

—

EUR 2 475 gadā par kuģi zvejai ar dreifējošām āķu jedām; šī summa ir līdzvērtīga maksai par 45 tonnām nozvejas, kas gūta Komoru Salu Savienības zvejas zonā.

| 3.2. | Maksa par Komoru Salu Savienības zvejas zonā gūtas nozvejas tonnu ir EUR 55. |
| --- | --- |

3.2.

Maksa par Komoru Salu Savienības zvejas zonā gūtas nozvejas tonnu ir EUR 55.

4.   Provizorisks zvejas atļauju saņēmušo kuģu saraksts

Tiklīdz ir saņemti zvejas atļaujas pieprasījumi un paziņojums par attiecīgās maksas nokārtošanu, Komoru Salu Savienība katrā kuģu kategorijā nekavējoties izveido provizorisku sarakstu, kurā iekļauj pieprasījumu iesniegušos kuģus. Šo sarakstu tūlīt nosūta par zvejas kontroli atbildīgajai kompetentajai Komoru Salu Savienības iestādei un ES.

ES nosūta provizorisko sarakstu kuģa īpašniekam vai viņa pārstāvim. Ja ES pārstāvniecības ir slēgtas, Komoru Salu Savienība provizorisko sarakstu var nosūtīt tieši kuģa īpašniekam vai viņa aģentam, bet saraksta kopiju – ES.

Laikā, kamēr zvejas atļauja vēl nav izdota, kuģi drīkst zvejot no dienas, kurā tie ir iekļauti provizoriskajā sarakstā. Līdz zvejas atļaujas izdošanai uz šādiem kuģiem vienmēr jābūt provizoriskā saraksta kopijai.

5.   Zvejas atļaujas izdošana

Kuģa zvejas atļauju izdod kuģa īpašniekam vai viņa pārstāvim 15 darbdienu laikā no dienas, kurā kompetentā iestāde ir saņēmusi pilnīgu pieprasījumu.

Minētās zvejas atļaujas kopiju kompetentā iestāde tūlīt nosūta ES delegācijai Maurīcijā.

Kad zvejas atļauja ir izdota un saņemta, tai vienmēr jāatrodas uz kuģa.

6.   Zvejas atļauju saņēmušo kuģu saraksts

Tiklīdz ir izdota zvejas atļauja, par zvejas darbību uzraudzību atbildīgā valsts struktūra katrā kuģu kategorijā tūlīt izveido galīgo sarakstu, kurā iekļauj kuģus, kam ir atļauts zvejot Komoru Salu Savienības zvejas zonā. Šo sarakstu tūlīt nosūta ES, un tas aizstāj iepriekš minēto provizorisko sarakstu.

7.   Zvejas atļaujas derīguma termiņš

Zvejas atļaujas ir derīgas vienu gadu, un tās ir atjaunojamas.

8.   Zvejas atļaujas nodošana

Zvejas atļauju izdod konkrētam kuģim, un tā nav nododama citam kuģim. Tomēr, ja ir pierādīti nepārvaramas varas apstākļi, pēc ES lūguma kuģa zvejas atļauju var aizstāt ar jaunu atļauju, kura izdota citam tāda paša tipa kuģim kā aizstājamais kuģis, neveicot jaunu avansa maksājumu.

9.   Apgādes kuģi

| 9.1. | Apgādes kuģiem atļaujas izdod saskaņā ar Komoru Salu tiesību aktos paredzētajiem noteikumiem un nosacījumiem. |
| --- | --- |

9.1.

Apgādes kuģiem atļaujas izdod saskaņā ar Komoru Salu tiesību aktos paredzētajiem noteikumiem un nosacījumiem.

| 9.2. | Par apgādes kuģiem izdotajām atļaujām nav jāmaksā. Apgādes kuģiem jābūt ES dalībvalsts karoga kuģiem vai ES uzņēmējsabiedrības kuģiem. |
| --- | --- |

9.2.

Par apgādes kuģiem izdotajām atļaujām nav jāmaksā. Apgādes kuģiem jābūt ES dalībvalsts karoga kuģiem vai ES uzņēmējsabiedrības kuģiem.

| 9.3. | Šo atļauju sarakstu Komoru Salu kompetentās iestādes ar Maurīcijā atrodošās ES delegācijas starpniecību regulāri nosūta Komisijai. |
| --- | --- |

9.3.

Šo atļauju sarakstu Komoru Salu kompetentās iestādes ar Maurīcijā atrodošās ES delegācijas starpniecību regulāri nosūta Komisijai.

III   NODAĻA

NOZVEJAS DEKLARĒŠANA

1.   Zvejas žurnāls

| 1.1. | Saskaņā ar nolīgumu zvejojoša ES kuģa kapteinis kārto IOTC zvejas žurnālu, kuram jāatbilst piemērojamajām IOTC rezolūcijām, kas regulē ar zvejas darbībām saistīto datu vākšanu un pārraidīšanu. |
| --- | --- |

1.1.

Saskaņā ar nolīgumu zvejojoša ES kuģa kapteinis kārto IOTC zvejas žurnālu, kuram jāatbilst piemērojamajām IOTC rezolūcijām, kas regulē ar zvejas darbībām saistīto datu vākšanu un pārraidīšanu.

| 1.2. | Kapteinis aizpilda zvejas žurnālu par katru dienu, kurā kuģis atrodas Komoru Salu Savienības zvejas zonā. |
| --- | --- |

1.2.

Kapteinis aizpilda zvejas žurnālu par katru dienu, kurā kuģis atrodas Komoru Salu Savienības zvejas zonā.

| 1.3. | Zvejas žurnālu aizpilda salasāmi ar lielajiem drukātajiem burtiem, un to paraksta kapteinis. |
| --- | --- |

1.3.

Zvejas žurnālu aizpilda salasāmi ar lielajiem drukātajiem burtiem, un to paraksta kapteinis.

| 1.4. | Par zvejas žurnālā reģistrēto datu pareizību atbild kapteinis. |
| --- | --- |

1.4.

Par zvejas žurnālā reģistrēto datu pareizību atbild kapteinis.

2.   Nozvejas deklarēšana

| 2.1. | Kapteinis deklarē kuģa gūto nozveju, iesniedzot Komoru Salu Savienībai zvejas žurnālu par laikposmu, kurā kuģis ir atradies Komoru Salu Savienības zvejas zonā. |
| --- | --- |

2.1.

Kapteinis deklarē kuģa gūto nozveju, iesniedzot Komoru Salu Savienībai zvejas žurnālu par laikposmu, kurā kuģis ir atradies Komoru Salu Savienības zvejas zonā.

| 2.2. | Zvejas žurnālu iesniedz, ievērojot šādu kārtību:






  i. | ieejot Komoru Salu Savienības ostā, katra zvejas žurnāla oriģinālu nodod Komoru Salu Savienības vietējam pārstāvim, kas rakstveidā apstiprina tā saņemšanu; zvejas žurnāla kopiju nodod Komoru Salu Savienības inspekcijas grupai; |
| --- | --- | --- |

2.2.

Zvejas žurnālu iesniedz, ievērojot šādu kārtību:

i.

ieejot Komoru Salu Savienības ostā, katra zvejas žurnāla oriģinālu nodod Komoru Salu Savienības vietējam pārstāvim, kas rakstveidā apstiprina tā saņemšanu; zvejas žurnāla kopiju nodod Komoru Salu Savienības inspekcijas grupai;

| ii. | izejot no Komoru Salu Savienības zvejas zonas bez iepriekšējas ienākšanas Komoru Salu Savienības ostā, katra zvejas žurnāla oriģinālu 7 darbdienu laikā pēc ierašanās jebkurā citā ostā un katrā ziņā ne vēlāk kā 15 darbdienu laikā pēc iziešanas no Komoru Salu Savienības zvejas zonas nosūta:






  — | pa e-pastu uz tās valsts struktūras norādīto e-pasta adresi, kura ir atbildīga par zvejas darbību uzraudzību, |
| --- | --- | --- |

ii.

izejot no Komoru Salu Savienības zvejas zonas bez iepriekšējas ienākšanas Komoru Salu Savienības ostā, katra zvejas žurnāla oriģinālu 7 darbdienu laikā pēc ierašanās jebkurā citā ostā un katrā ziņā ne vēlāk kā 15 darbdienu laikā pēc iziešanas no Komoru Salu Savienības zvejas zonas nosūta:

—

pa e-pastu uz tās valsts struktūras norādīto e-pasta adresi, kura ir atbildīga par zvejas darbību uzraudzību,

| — | vai pa faksu uz tās valsts struktūras norādīto numuru, kura ir atbildīga par zvejas darbību uzraudzību, |
| --- | --- |

—

vai pa faksu uz tās valsts struktūras norādīto numuru, kura ir atbildīga par zvejas darbību uzraudzību,

| — | vai vēstulē, kuru adresē par zvejas darbību uzraudzību atbildīgajai valsts struktūrai. |
| --- | --- |

—

vai vēstulē, kuru adresē par zvejas darbību uzraudzību atbildīgajai valsts struktūrai.

| 2.3. | Ja kuģis zvejas atļaujas derīguma laikā atgriežas Komoru Salu Savienības zvejas zonā, jāsniedz jauna nozvejas deklarācija. |
| --- | --- |

2.3.

Ja kuģis zvejas atļaujas derīguma laikā atgriežas Komoru Salu Savienības zvejas zonā, jāsniedz jauna nozvejas deklarācija.

| 2.4. | Kapteinis katra zvejas žurnāla kopiju nosūta ES delegācijai Maurīcijā, Komoru Salu Savienības FMC, kā arī šādiem zinātniskajiem institūtiem:






  i. | IRD (Institut de recherche pour le développement); |
| --- | --- | --- |

2.4.

Kapteinis katra zvejas žurnāla kopiju nosūta ES delegācijai Maurīcijā, Komoru Salu Savienības FMC, kā arī šādiem zinātniskajiem institūtiem:

i.

IRD (Institut de recherche pour le développement);

| ii. | IEO (Instituto Español de Oceanografía); |
| --- | --- |

ii.

IEO (Instituto Español de Oceanografía);

| iii. | IPMA (Instituto Português do Mar e da Atmosféra). |
| --- | --- |

iii.

IPMA (Instituto Português do Mar e da Atmosféra).

| 2.5. | Ja netiek ievēroti nozvejas deklarēšanas noteikumi, Komoru Salu Savienība var apturēt attiecīgā kuģa zvejas atļauju līdz trūkstošo nozvejas deklarāciju iesniegšanai un sodīt kuģa īpašnieku saskaņā ar spēkā esošo valsts tiesību aktu noteikumiem. Atkārtota pārkāpuma gadījumā Komoru Salu Savienība var atteikt zvejas atļaujas atjaunošanu. Komoru Salu Savienība nekavējoties informē ES par visām šajā sakarībā piemērotajām sankcijām. |
| --- | --- |

2.5.

Ja netiek ievēroti nozvejas deklarēšanas noteikumi, Komoru Salu Savienība var apturēt attiecīgā kuģa zvejas atļauju līdz trūkstošo nozvejas deklarāciju iesniegšanai un sodīt kuģa īpašnieku saskaņā ar spēkā esošo valsts tiesību aktu noteikumiem. Atkārtota pārkāpuma gadījumā Komoru Salu Savienība var atteikt zvejas atļaujas atjaunošanu. Komoru Salu Savienība nekavējoties informē ES par visām šajā sakarībā piemērotajām sankcijām.

3.   Pāreja uz elektronisku sistēmu

Puses vienojas ieviest elektronisku zvejas žurnālu un nozvejas datu elektroniskas deklarēšanas sistēmu (ERS) saskaņā ar 3. papildinājuma vadlīnijām. Puses nosaka šīs sistēmas ieviešanas kārtību tā, lai no 2015. gada 1. jūlija sistēma būtu darbspējīga.

4.   Galīgais paziņojums par maksām tunzivju zvejas kuģiem un kuģiem zvejai ar dreifējošām āķu jedām

| 4.1. | Kamēr 3. punktā minētā elektroniskā sistēma vēl nav ieviesta, saskaņā ar iepriekš norādīto zinātnisko institūtu apstiprinātajām nozvejas deklarācijām ES par katru tunzivju seineri un kuģi zvejai ar dreifējošām āķu jedām sagatavo galīgo paziņojumu par maksām, kuras kuģim jānokārto par iepriekšējā kalendāra gada zvejas sezonu. |
| --- | --- |

4.1.

Kamēr 3. punktā minētā elektroniskā sistēma vēl nav ieviesta, saskaņā ar iepriekš norādīto zinātnisko institūtu apstiprinātajām nozvejas deklarācijām ES par katru tunzivju seineri un kuģi zvejai ar dreifējošām āķu jedām sagatavo galīgo paziņojumu par maksām, kuras kuģim jānokārto par iepriekšējā kalendāra gada zvejas sezonu.

| 4.2. | ES līdz kārtējā gada 31. jūlijam šo galīgo paziņojumu nosūta Komoru Salu Savienībai un kuģa īpašniekam. |
| --- | --- |

4.2.

ES līdz kārtējā gada 31. jūlijam šo galīgo paziņojumu nosūta Komoru Salu Savienībai un kuģa īpašniekam.

| 4.3. | No dienas, kurā faktiski ieviesta 3. punktā minētā elektroniskā sistēma, saskaņā ar karoga valsts zvejas uzraudzības centrā (FMC) arhivēto zvejas žurnālu datiem ES par katru tunzivju seineri un kuģi zvejai ar dreifējošām āķu jedām sagatavo galīgo paziņojumu par maksām, kuras kuģim jānokārto par iepriekšējā kalendāra gada zvejas sezonu. |
| --- | --- |

4.3.

No dienas, kurā faktiski ieviesta 3. punktā minētā elektroniskā sistēma, saskaņā ar karoga valsts zvejas uzraudzības centrā (FMC) arhivēto zvejas žurnālu datiem ES par katru tunzivju seineri un kuģi zvejai ar dreifējošām āķu jedām sagatavo galīgo paziņojumu par maksām, kuras kuģim jānokārto par iepriekšējā kalendāra gada zvejas sezonu.

| 4.4. | ES līdz kārtējā gada 31. martam šo galīgo paziņojumu nosūta Komoru Salu Savienībai un kuģa īpašniekam. |
| --- | --- |

4.4.

ES līdz kārtējā gada 31. martam šo galīgo paziņojumu nosūta Komoru Salu Savienībai un kuģa īpašniekam.

| 4.5. | Ja galīgajā paziņojumā norādītā summa ir mazāka par nokārtoto vienotas likmes maksu, kuģa īpašnieks pārmaksāto summu atgūt nevar. |
| --- | --- |

4.5.

Ja galīgajā paziņojumā norādītā summa ir mazāka par nokārtoto vienotas likmes maksu, kuģa īpašnieks pārmaksāto summu atgūt nevar.

| 4.6. | Ja galīgajā paziņojumā norādītā summa ir lielāka par vienotas likmes maksu, kas nokārtota par zvejas atļaujas saņemšanu, kuģa īpašnieks trūkstošo summu pārskaita Komoru Salu Savienības kompetentajām iestādēm, un šo maksājumu veic līdz kārtējā gada 30. septembrim kontā, kas minēts šā pielikuma I nodaļas 3. punktā. |
| --- | --- |

4.6.

Ja galīgajā paziņojumā norādītā summa ir lielāka par vienotas likmes maksu, kas nokārtota par zvejas atļaujas saņemšanu, kuģa īpašnieks trūkstošo summu pārskaita Komoru Salu Savienības kompetentajām iestādēm, un šo maksājumu veic līdz kārtējā gada 30. septembrim kontā, kas minēts šā pielikuma I nodaļas 3. punktā.

IV   NODAĻA

PĀRKRAUŠANA CITĀ KUĢĪ UN IZKRAUŠANA

| 1. | Jūrā veikt pārkraušanu citā kuģī ir aizliegts. ES kuģim, kurš vēlas pārkraut citā kuģī vai izkraut nozveju Komoru Salu Savienības zvejas zonā, šīs darbības jāveic Komoru Salu Savienības ostās. |
| --- | --- |

1.

Jūrā veikt pārkraušanu citā kuģī ir aizliegts. ES kuģim, kurš vēlas pārkraut citā kuģī vai izkraut nozveju Komoru Salu Savienības zvejas zonā, šīs darbības jāveic Komoru Salu Savienības ostās.

| 2. | ES kuģa kapteinim, kas vēlas nozveju izkraut vai pārkraut citā kuģī, vismaz 24 stundas pirms izkraušanas vai pārkraušanas citā kuģī vienlaikus gan Komoru Salu Savienības FMC, gan attiecīgajai ostas pārvaldes iestādei jāpaziņo šāda informācija:






  — | pārkraušanā citā kuģī vai izkraušanā iesaistīto zvejas kuģu vārds, |
| --- | --- | --- |

2.

ES kuģa kapteinim, kas vēlas nozveju izkraut vai pārkraut citā kuģī, vismaz 24 stundas pirms izkraušanas vai pārkraušanas citā kuģī vienlaikus gan Komoru Salu Savienības FMC, gan attiecīgajai ostas pārvaldes iestādei jāpaziņo šāda informācija:

—

pārkraušanā citā kuģī vai izkraušanā iesaistīto zvejas kuģu vārds,

| — | kravas kuģa vārds, |
| --- | --- |

—

kravas kuģa vārds,

| — | pārkraujamie vai izkraujamie daudzumi, norādot svaru tonnās un sugu, |
| --- | --- |

—

pārkraujamie vai izkraujamie daudzumi, norādot svaru tonnās un sugu,

| — | pārkraušanas vai izkraušanas diena, |
| --- | --- |

—

pārkraušanas vai izkraušanas diena,

| — | izkrautās nozvejas saņēmējs. |
| --- | --- |

—

izkrautās nozvejas saņēmējs.

| 3. | Pārkraušanu citā kuģī un izkraušanu uzskata par iziešanu no Komoru Salu Savienības zvejas zonas. Tāpēc kuģiem jāiesniedz kompetentajām Komoru Salu iestādēm nozvejas deklarācija un jāpaziņo, vai tie grasās turpināt zveju Komoru Salu Savienības zvejas zonā vai iziet no tās. |
| --- | --- |

3.

Pārkraušanu citā kuģī un izkraušanu uzskata par iziešanu no Komoru Salu Savienības zvejas zonas. Tāpēc kuģiem jāiesniedz kompetentajām Komoru Salu iestādēm nozvejas deklarācija un jāpaziņo, vai tie grasās turpināt zveju Komoru Salu Savienības zvejas zonā vai iziet no tās.

| 4. | Tāda nozvejas pārkraušana citā kuģī vai izkraušana, kas nav minēta iepriekšējos punktos, Komoru Salu Savienības zvejas zonā ir aizliegta. Šā noteikuma pārkāpējiem piemēro Komoru Salās spēkā esošo tiesību aktu paredzētās sankcijas. |
| --- | --- |

4.

Tāda nozvejas pārkraušana citā kuģī vai izkraušana, kas nav minēta iepriekšējos punktos, Komoru Salu Savienības zvejas zonā ir aizliegta. Šā noteikuma pārkāpējiem piemēro Komoru Salās spēkā esošo tiesību aktu paredzētās sankcijas.

V   NODAĻA

JŪRNIEKU NODARBINĀŠANA

| 1. | Uz katra ES kuģa tā zvejas reisā Komoru Salu Savienības zvejas zonā nodarbina vismaz vienu kvalificētu Komoru Salu Savienības jūrnieku. |
| --- | --- |

1.

Uz katra ES kuģa tā zvejas reisā Komoru Salu Savienības zvejas zonā nodarbina vismaz vienu kvalificētu Komoru Salu Savienības jūrnieku.

| 2. | Nodarbināmos jūrniekus kuģu īpašnieki brīvi izvēlas no saraksta, kuru iesniegusi Komoru Salu Savienības kompetentā iestāde. |
| --- | --- |

2.

Nodarbināmos jūrniekus kuģu īpašnieki brīvi izvēlas no saraksta, kuru iesniegusi Komoru Salu Savienības kompetentā iestāde.

| 3. | Kuģa īpašnieks vai viņa pārstāvis paziņo Komoru Salu Savienības kompetentajai iestādei uz attiecīgā kuģa uzņemto vietējo jūrnieku vārdus, norādot viņu statusu apkalpē. |
| --- | --- |

3.

Kuģa īpašnieks vai viņa pārstāvis paziņo Komoru Salu Savienības kompetentajai iestādei uz attiecīgā kuģa uzņemto vietējo jūrnieku vārdus, norādot viņu statusu apkalpē.

| 4. | Uz ES kuģiem nodarbināto jūrnieku tiesības regulē Starptautiskās Darba organizācijas (ILO) Deklarācija par pamatprincipiem un pamattiesībām darbā. Tas jo īpaši attiecas uz apvienošanās brīvību un darba koplīguma slēgšanas tiesību faktisku atzīšanu, kā arī diskriminācijas novēršanu attiecībā uz nodarbinātību un profesijām. |
| --- | --- |

4.

Uz ES kuģiem nodarbināto jūrnieku tiesības regulē Starptautiskās Darba organizācijas (ILO) Deklarācija par pamatprincipiem un pamattiesībām darbā. Tas jo īpaši attiecas uz apvienošanās brīvību un darba koplīguma slēgšanas tiesību faktisku atzīšanu, kā arī diskriminācijas novēršanu attiecībā uz nodarbinātību un profesijām.

| 5. | Jūrnieku darba līgumus, kuru eksemplāru saņem katrs parakstītājs, noslēdz starp kuģa īpašnieka aģentu vai aģentiem un jūrniekiem un/vai viņu arodbiedrībām vai pārstāvjiem, konsultējoties ar Komoru Salu Savienības kompetento iestādi. Šie līgumi garantē jūrnieku sociālo nodrošinājumu, tostarp dzīvības un veselības apdrošināšanu un apdrošināšanu pret nelaimes gadījumiem. |
| --- | --- |

5.

Jūrnieku darba līgumus, kuru eksemplāru saņem katrs parakstītājs, noslēdz starp kuģa īpašnieka aģentu vai aģentiem un jūrniekiem un/vai viņu arodbiedrībām vai pārstāvjiem, konsultējoties ar Komoru Salu Savienības kompetento iestādi. Šie līgumi garantē jūrnieku sociālo nodrošinājumu, tostarp dzīvības un veselības apdrošināšanu un apdrošināšanu pret nelaimes gadījumiem.

| 6. | ĀKK valstu jūrnieku algu maksā kuģu īpašnieki. Par algas apmēru vienojas kuģu īpašnieki vai viņu pārstāvji un jūrnieki un/vai viņu arodbiedrības vai pārstāvji. Tomēr ĀKK valstu jūrnieku atalgojuma nosacījumi nedrīkst būt neizdevīgāki par viņu valsts kuģu apkalpes atalgojuma nosacījumiem un – nekādā ziņā – par ILO standartos paredzētajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

6.

ĀKK valstu jūrnieku algu maksā kuģu īpašnieki. Par algas apmēru vienojas kuģu īpašnieki vai viņu pārstāvji un jūrnieki un/vai viņu arodbiedrības vai pārstāvji. Tomēr ĀKK valstu jūrnieku atalgojuma nosacījumi nedrīkst būt neizdevīgāki par viņu valsts kuģu apkalpes atalgojuma nosacījumiem un – nekādā ziņā – par ILO standartos paredzētajiem nosacījumiem.

| 7. | Uz ES kuģiem nodarbinātajiem jūrniekiem jāpiesakās attiecīgā kuģa kapteinim iepriekšējā dienā pirms paredzētās stāšanās darbā uz kuģa. Ja jūrnieks nepiesakās noteiktajā dienā un laikā, kuģa īpašnieks automātiski tiek atbrīvots no pienākuma nodarbināt minēto jūrnieku. |
| --- | --- |

7.

Uz ES kuģiem nodarbinātajiem jūrniekiem jāpiesakās attiecīgā kuģa kapteinim iepriekšējā dienā pirms paredzētās stāšanās darbā uz kuģa. Ja jūrnieks nepiesakās noteiktajā dienā un laikā, kuģa īpašnieks automātiski tiek atbrīvots no pienākuma nodarbināt minēto jūrnieku.

| 8. | Ja 1. punktā noteiktais pienākums nav izpildīts iepriekšējā punktā neminētu iemeslu dēļ, attiecīgā kuģa īpašniekam ir pienākums samaksāt vienotas likmes summu, ko aprēķina, pamatojoties uz dienu skaitu, kad kuģis atradies Komoru Salu Savienības zvejas zonā, kas reizināts ar noteiktu dienas summu EUR 20 apmērā. Šī summa jāsamaksā vēlākais šā pielikuma III nodaļas 4. iedaļas 6. punktā noteiktā termiņa pēdējā dienā. |
| --- | --- |

8.

Ja 1. punktā noteiktais pienākums nav izpildīts iepriekšējā punktā neminētu iemeslu dēļ, attiecīgā kuģa īpašniekam ir pienākums samaksāt vienotas likmes summu, ko aprēķina, pamatojoties uz dienu skaitu, kad kuģis atradies Komoru Salu Savienības zvejas zonā, kas reizināts ar noteiktu dienas summu EUR 20 apmērā. Šī summa jāsamaksā vēlākais šā pielikuma III nodaļas 4. iedaļas 6. punktā noteiktā termiņa pēdējā dienā.

| 9. | Minēto summu izmanto vietējo jūrnieku-zvejnieku apmācībai, un to iemaksā Komoru Salu iestāžu norādītā kontā. |
| --- | --- |

9.

Minēto summu izmanto vietējo jūrnieku-zvejnieku apmācībai, un to iemaksā Komoru Salu iestāžu norādītā kontā.

VI   NODAĻA

NOVĒROTĀJI

| 1. | Kuģi, kas ir tiesīgi zvejot saskaņā ar nolīgumu, uzņem novērotājus, kuriem vēlams būt akreditētiem reģionālā līmenī un kurus norīkojušas Komoru Salu Savienības iestādes, kas atbild par zivsaimniecību; novērotāju uzņemšanas nosacījumi ir tādi, kā noteikts turpmāk. |
| --- | --- |

1.

Kuģi, kas ir tiesīgi zvejot saskaņā ar nolīgumu, uzņem novērotājus, kuriem vēlams būt akreditētiem reģionālā līmenī un kurus norīkojušas Komoru Salu Savienības iestādes, kas atbild par zivsaimniecību; novērotāju uzņemšanas nosacījumi ir tādi, kā noteikts turpmāk.

| 1.1. | Pēc tās Komoru Salu Savienības ministrijas pieprasījuma, kas atbild par zivsaimniecību, tunzivju zvejas kuģi uzņem šīs ministrijas norīkotu novērotāju, kura uzdevums ir verificēt Komoru Salu ūdeņos gūtās nozvejas. |
| --- | --- |

1.1.

Pēc tās Komoru Salu Savienības ministrijas pieprasījuma, kas atbild par zivsaimniecību, tunzivju zvejas kuģi uzņem šīs ministrijas norīkotu novērotāju, kura uzdevums ir verificēt Komoru Salu ūdeņos gūtās nozvejas.

| 1.2. | Komoru Salu Savienības kompetentā iestāde sagatavo to kuģu sarakstu, uz kuriem jāuzņem novērotājs, kā arī šim darbam norīkoto novērotāju sarakstu. Šos sarakstus pastāvīgi atjaunina. Sarakstus nosūta ES, tiklīdz tie ir sagatavoti un turpmāk ik pēc trim mēnešiem, ja tie šajā laikā tikuši atjaunināti. |
| --- | --- |

1.2.

Komoru Salu Savienības kompetentā iestāde sagatavo to kuģu sarakstu, uz kuriem jāuzņem novērotājs, kā arī šim darbam norīkoto novērotāju sarakstu. Šos sarakstus pastāvīgi atjaunina. Sarakstus nosūta ES, tiklīdz tie ir sagatavoti un turpmāk ik pēc trim mēnešiem, ja tie šajā laikā tikuši atjaunināti.

| 1.3. | Komoru Salu Savienības kompetentā iestāde licences izsniegšanas laikā vai ne vēlāk kā 15 dienas pirms plānotās novērotāja ierašanās attiecīgajiem kuģu īpašniekiem vai viņu aģentiem paziņo tā izraudzītā novērotāja vārdu, kas jāuzņem uz kuģa. Minētā iestāde norāda arī to, cik ilgu laiku novērotājs pavadīs uz kuģa. |
| --- | --- |

1.3.

Komoru Salu Savienības kompetentā iestāde licences izsniegšanas laikā vai ne vēlāk kā 15 dienas pirms plānotās novērotāja ierašanās attiecīgajiem kuģu īpašniekiem vai viņu aģentiem paziņo tā izraudzītā novērotāja vārdu, kas jāuzņem uz kuģa. Minētā iestāde norāda arī to, cik ilgu laiku novērotājs pavadīs uz kuģa.

| 2. | Kuģu īpašnieki vai viņu aģenti un Komoru Salu iestādes vienojas par nosacījumiem, ar kādiem novērotājus uzņem uz kuģa. |
| --- | --- |

2.

Kuģu īpašnieki vai viņu aģenti un Komoru Salu iestādes vienojas par nosacījumiem, ar kādiem novērotājus uzņem uz kuģa.

| 3. | Ostu, kurā novērotājs uzkāpj uz kuģa, izraugās kuģa īpašnieks. Attiecīgie kuģu īpašnieki vismaz desmit dienas iepriekš paziņo kompetentajām iestādēm to, kurā dienā un kurā ostā plānota novērotāja uzņemšana uz kuģa. |
| --- | --- |

3.

Ostu, kurā novērotājs uzkāpj uz kuģa, izraugās kuģa īpašnieks. Attiecīgie kuģu īpašnieki vismaz desmit dienas iepriekš paziņo kompetentajām iestādēm to, kurā dienā un kurā ostā plānota novērotāja uzņemšana uz kuģa.

| 4. | Ja novērotāju uz kuģa uzņem ārvalstu ostā, viņa ceļa izdevumus sedz kuģa īpašnieks. Ja kuģis, uz kura atrodas Komoru Salu novērotājs, iziet no Komoru Salu Savienības zvejas zonas, jādara viss, lai nodrošinātu novērotāja iespējami drīzu atgriešanos, un šīs atgriešanās izmaksas sedz kuģa īpašnieks. |
| --- | --- |

4.

Ja novērotāju uz kuģa uzņem ārvalstu ostā, viņa ceļa izdevumus sedz kuģa īpašnieks. Ja kuģis, uz kura atrodas Komoru Salu novērotājs, iziet no Komoru Salu Savienības zvejas zonas, jādara viss, lai nodrošinātu novērotāja iespējami drīzu atgriešanos, un šīs atgriešanās izmaksas sedz kuģa īpašnieks.

| 5. | Ja novērotājs neierodas norunātajā laikā un vietā un neierodas arī turpmākajās 12 stundās pēc norunātā laika, kuģa īpašnieks tiek automātiski atbrīvots no pienākuma uzņemt šo novērotāju uz kuģa. |
| --- | --- |

5.

Ja novērotājs neierodas norunātajā laikā un vietā un neierodas arī turpmākajās 12 stundās pēc norunātā laika, kuģa īpašnieks tiek automātiski atbrīvots no pienākuma uzņemt šo novērotāju uz kuģa.

| 6. | Novērotājam uz kuģa ir virsnieka statuss. Viņa uzdevumi ir šādi:






  — | novērot kuģu zvejas darbības, |
| --- | --- | --- |

6.

Novērotājam uz kuģa ir virsnieka statuss. Viņa uzdevumi ir šādi:

—

novērot kuģu zvejas darbības,

| — | verificēt zvejas darbībās iesaistīto kuģu atrašanās vietas koordinātas, |
| --- | --- |

—

verificēt zvejas darbībās iesaistīto kuģu atrašanās vietas koordinātas,

| — | atzīmēt, kādi zvejas rīki tiek izmantoti, |
| --- | --- |

—

atzīmēt, kādi zvejas rīki tiek izmantoti,

| — | verificēt zvejas žurnālā reģistrētos datus par Komoru Salu Savienības zvejas zonā gūto nozveju, |
| --- | --- |

—

verificēt zvejas žurnālā reģistrētos datus par Komoru Salu Savienības zvejas zonā gūto nozveju,

| — | verificēt piezvejas procentuālo īpatsvaru un novērtēt tirdzniecībai derīgo zivju, vēžveidīgo un galvkāju izmetumu apjomu, |
| --- | --- |

—

verificēt piezvejas procentuālo īpatsvaru un novērtēt tirdzniecībai derīgo zivju, vēžveidīgo un galvkāju izmetumu apjomu,

| — | pa radio paziņot zvejas datus, tostarp uz kuģa esošo nozvejas un piezvejas apjomu. |
| --- | --- |

—

pa radio paziņot zvejas datus, tostarp uz kuģa esošo nozvejas un piezvejas apjomu.

| 7. | Kapteinis dara visu iespējamo, lai nodrošinātu novērotāja fizisko drošību un labklājību viņa pienākumu izpildes laikā. |
| --- | --- |

7.

Kapteinis dara visu iespējamo, lai nodrošinātu novērotāja fizisko drošību un labklājību viņa pienākumu izpildes laikā.

| 8. | Novērotāju apgādā ar visu, kas nepieciešams viņa pienākumu veikšanai. Kapteinis viņam nodrošina piekļuvi sakaru līdzekļiem, kas vajadzīgi novērotāja pienākumu izpildei, dokumentiem, kuri ir tieši saistīti ar kuģa veiktajām zvejas darbībām, tostarp zvejas žurnālam un kuģa žurnālam, kā arī kuģa daļām, kurām nepieciešams piekļūt, lai atvieglotu novērotāja pienākumu izpildi. |
| --- | --- |

8.

Novērotāju apgādā ar visu, kas nepieciešams viņa pienākumu veikšanai. Kapteinis viņam nodrošina piekļuvi sakaru līdzekļiem, kas vajadzīgi novērotāja pienākumu izpildei, dokumentiem, kuri ir tieši saistīti ar kuģa veiktajām zvejas darbībām, tostarp zvejas žurnālam un kuģa žurnālam, kā arī kuģa daļām, kurām nepieciešams piekļūt, lai atvieglotu novērotāja pienākumu izpildi.

| 9. | Atrazdamies uz kuģa, novērotājs:






  — | veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka viņa ierašanās un uzturēšanās uz kuģa nepārtrauc un nekavē zvejas darbības, |
| --- | --- | --- |

9.

Atrazdamies uz kuģa, novērotājs:

—

veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka viņa ierašanās un uzturēšanās uz kuģa nepārtrauc un nekavē zvejas darbības,

| — | saudzē iekārtas un aprīkojumu, kas atrodas uz kuģa, un ievēro visu attiecīgā kuģa dokumentu konfidencialitāti. |
| --- | --- |

—

saudzē iekārtas un aprīkojumu, kas atrodas uz kuģa, un ievēro visu attiecīgā kuģa dokumentu konfidencialitāti.

| 10. | Novērošanas laika beigās pirms nokāpšanas no kuģa novērotājs sagatavo ziņojumu par savu darbu, ko nosūta Komoru Salu Savienības kompetentajām iestādēm un kopiju – ES delegācijai Maurīcijā. Viņš to paraksta kapteiņa klātbūtnē, un kapteinis pēc saviem ieskatiem var ziņojumam pievienot vai likt pievienot, viņaprāt, būtiskas piezīmes, kuras kapteinis paraksta. Kad zinātniskais novērotājs atstāj kuģi, viņš nodod kapteinim vienu ziņojuma eksemplāru. |
| --- | --- |

10.

Novērošanas laika beigās pirms nokāpšanas no kuģa novērotājs sagatavo ziņojumu par savu darbu, ko nosūta Komoru Salu Savienības kompetentajām iestādēm un kopiju – ES delegācijai Maurīcijā. Viņš to paraksta kapteiņa klātbūtnē, un kapteinis pēc saviem ieskatiem var ziņojumam pievienot vai likt pievienot, viņaprāt, būtiskas piezīmes, kuras kapteinis paraksta. Kad zinātniskais novērotājs atstāj kuģi, viņš nodod kapteinim vienu ziņojuma eksemplāru.

| 11. | Kuģa īpašnieks sedz izmaksas par novērotāja ēdināšanu un izmitināšanu uz kuģa tādos pašos sadzīves apstākļos kā kuģa virsniekiem, ņemot vērā uz kuģa pieejamās iespējas. |
| --- | --- |

11.

Kuģa īpašnieks sedz izmaksas par novērotāja ēdināšanu un izmitināšanu uz kuģa tādos pašos sadzīves apstākļos kā kuģa virsniekiem, ņemot vērā uz kuģa pieejamās iespējas.

| 12. | Novērotāju algu un sociālās iemaksas sedz Komoru Salu Savienības kompetentās iestādes. |
| --- | --- |

12.

Novērotāju algu un sociālās iemaksas sedz Komoru Salu Savienības kompetentās iestādes.

VII   NODAĻA

KONTROLE UN INSPEKCIJA

1.   Kuģa ieiešana zvejas zonā un iziešana no tās

| 1.1. | Eiropas kuģi vismaz trīs stundas iepriekš paziņo par zvejas kontroli atbildīgajām Komoru Salu iestādēm savu nodomu ieiet Komoru Salu Savienības zvejas zonā vai iziet no tās. |
| --- | --- |

1.1.

Eiropas kuģi vismaz trīs stundas iepriekš paziņo par zvejas kontroli atbildīgajām Komoru Salu iestādēm savu nodomu ieiet Komoru Salu Savienības zvejas zonā vai iziet no tās.

| 1.2. | Paziņojumā par ieiešanu vai iziešanu kuģis konkrēti norāda:






  i. | plānoto ieiešanas/iziešanas datumu, laiku un vietu; |
| --- | --- | --- |

1.2.

Paziņojumā par ieiešanu vai iziešanu kuģis konkrēti norāda:

i.

plānoto ieiešanas/iziešanas datumu, laiku un vietu;

| ii. | uz kuģa paturētās nozvejas apjomu un sugu sastāvu, sugu apzīmēšanai izmantojot FAO trīsburtu kodu un norādot dzīvsvara kilogramus vai, attiecīgā gadījumā, īpatņu skaitu; |
| --- | --- |

ii.

uz kuģa paturētās nozvejas apjomu un sugu sastāvu, sugu apzīmēšanai izmantojot FAO trīsburtu kodu un norādot dzīvsvara kilogramus vai, attiecīgā gadījumā, īpatņu skaitu;

| iii. | produkciju un tās sagatavošanas veidu. |
| --- | --- |

iii.

produkciju un tās sagatavošanas veidu.

| 1.3. | Sniedzot šos paziņojumus, priekšroka dodama e-pastam, bet ja tādas iespējas nav – faksam. Komoru Salu Savienība nekavējoties apstiprina paziņojuma saņemšanu, nosūtot atbildi pa e-pastu vai faksu. |
| --- | --- |

1.3.

Sniedzot šos paziņojumus, priekšroka dodama e-pastam, bet ja tādas iespējas nav – faksam. Komoru Salu Savienība nekavējoties apstiprina paziņojuma saņemšanu, nosūtot atbildi pa e-pastu vai faksu.

| 1.4. | Kuģus, kurus pārsteidz zvejojam bez paziņošanas Komoru Salu Savienības kompetentajai iestādei, uzskata par noteikumu pārkāpējiem. |
| --- | --- |

1.4.

Kuģus, kurus pārsteidz zvejojam bez paziņošanas Komoru Salu Savienības kompetentajai iestādei, uzskata par noteikumu pārkāpējiem.

2.   Sadarbība nelegālas, nereģistrētas un neregulētas (NNN) zvejas apkarošanā

Lai pastiprinātu zvejas uzraudzību un NNN zvejas apkarošanu, ES zvejas kuģu kapteiņi ziņo par visiem citiem Komoru Salu Savienības zvejas zonā esošajiem zvejas kuģiem, kuri nav iekļauti Komoru Salu Savienībā zvejottiesīgo kuģu sarakstā.

Ja ES zvejas kuģa kapteinis pamana zvejas kuģi, kas iesaistījies darbībās, kuras var uzskatīt par NNN zveju, viņš drīkst savākt iespējami vairāk informācijas par pamanīto kuģi. Ziņojumus par pamanītajiem kuģiem nekavējoties nosūta tā kuģa karoga dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurš kuģi pamanījis, un šī iestāde ziņojumu pārsūta ES vai tās norīkotajai organizācijai. ES šo informāciju paziņo Komoru Salu Savienībai.

Tiklīdz iespējams, Komoru Salu Savienība nosūta ES visus tās rīcībā esošos ziņojumus par pamanītajiem zvejas kuģiem, kas Komoru Salu Savienības zvejas zonā iesaistījušies darbībās, kuras var uzskatīt par NNN zveju.

3.   Kuģu satelītnovērošanas sistēma (VMS)

3.1.   Kuģu atrašanās vietas ziņojumi VMS sistēmā

Zvejas atļauju saņēmušajiem ES kuģiem jābūt aprīkotiem ar satelītnovērošanas sistēmu (Vessel Monitoring System jeb VMS), kas nodrošina automātisku un pastāvīgu kuģa atrašanās vietas paziņošanu (reizi stundā) kuģa karoga valsts zvejas uzraudzības centram (FMC).

Atrašanās vietas ziņojums satur:

| a. | kuģa identifikācijas datus; |
| --- | --- |

a.

kuģa identifikācijas datus;

| b. | jaunākās ziņas par kuģa ģeogrāfisko atrašanās vietu (ģeogrāfiskais garums un platums): noteikšanas kļūda mazāka par 500 m, ticamības intervāls 99 %; |
| --- | --- |

b.

jaunākās ziņas par kuģa ģeogrāfisko atrašanās vietu (ģeogrāfiskais garums un platums): noteikšanas kļūda mazāka par 500 m, ticamības intervāls 99 %;

| c. | atrašanās vietas reģistrēšanas datumu un laiku; |
| --- | --- |

c.

atrašanās vietas reģistrēšanas datumu un laiku;

| d. | kuģa ātrumu un kursu. |
| --- | --- |

d.

kuģa ātrumu un kursu.

Atrašanās vietas ziņojums jāsagatavo šā pielikuma 2. papildinājumā norādītajā formātā.

Pirmo ziņojumu par atrašanās vietu, kuru nosūta pēc ieiešanas Komoru Salu Savienības zvejas zonā, apzīmē ar kodu “ENT”. Visus turpmākos ziņojumus par atrašanās vietu apzīmē ar kodu “POS”, izņemot pirmo ziņojumu par atrašanās vietu pēc iziešanas no Komoru Salu Savienības zvejas zonas, kuru apzīmē ar kodu “EXI”. Karoga valsts FMC nodrošina atrašanās vietas ziņojumu automātisku apstrādi un, vajadzības gadījumā, to elektronisku nosūtīšanu. Atrašanās vietas ziņojumus reģistrē drošā veidā un glabā trīs gadus.

3.2.   Kuģa datu nosūtīšana gadījumā, ja nedarbojas VMS sistēma

Kapteinis vienmēr nodrošina viņa kuģa VMS sistēmas uzturēšanu pilnā darba kārtībā un atrašanās vietas ziņojumu pareizu nosūtīšanu karoga valsts FMC.

ES kuģiem, kuru VMS sistēma ir bojāta, nav atļauts ieiet Komoru Salu Savienības zvejas zonā.

Ja kuģis jau veic zvejas darbības Komoru Salu Savienības zvejas zonā, bet VMS sistēma pārstāj darboties, kuģa VMS sistēmu iespējami drīz un ne ilgāk kā 15 dienu laikā salabo vai nomaina pret jaunu. Pretējā gadījumā pēc minētā termiņa beigām kuģim vairs nav atļauts zvejot Komoru Salu Savienības zvejas zonā.

Kuģiem, kuri zvejo Komoru Salu Savienības zvejas zonā un kuru VMS sistēma nedarbojas, atrašanās vietas ziņojumi pa elektronisko pastu vai pa faksu vismaz ik pēc 6 stundām jānosūta karoga valsts FMC un no turienes jāsūta Komoru Salu Savienības FMC, un tajos jānorāda visa obligātā informācija.

3.3.   Atrašanās vietas ziņojumu droša nosūtīšana Komoru Salu Savienībai

Karoga valsts FMC automātiski nosūta attiecīgo kuģu atrašanās vietas ziņojumus Komoru Salu Savienības FMC. Karoga valsts FMC un Komoru Salu Savienības FMC apmainās ar e-pasta kontaktadresēm un nekavējoties informē viena otru par izmaiņām šajās adresēs.

Atrašanās vietas ziņojumu pārraidīšanai starp karoga valsts FMC un Komoru Salu Savienības FMC izmanto drošu elektronisko sakaru sistēmu.

Komoru Salu Savienības FMC informē karoga valsts FMC un ES par jebkādiem atkārtotiem traucējumiem zvejas atļauju saņēmušā kuģa atrašanās vietas ziņojumu saņemšanā, ja attiecīgais kuģis nav paziņojis par iziešanu no zvejas zonas.

3.4.   Sakaru sistēmas traucējumi

Komoru Salu Savienība nodrošina sava elektroniskā aprīkojuma sadarbspēju ar karoga valsts FMC elektronisko aprīkojumu un tūlīt informē ES par visiem traucējumiem saistībā ar atrašanās vietas ziņojumu nosūtīšanu un saņemšanu, lai pēc iespējas drīzāk rastu tehnisku risinājumu. Visu iespējamo domstarpību risināšana notiek Apvienotajā komitejā.

Kapteinis ir atbildīgs par visām konstatētajām manipulācijām ar kuģa VMS sistēmu, kuru nolūks ir traucēt tās darbību vai viltot atrašanās vietas ziņojumus. Par pārkāpumiem piemēro Komoru Salās spēkā esošajos tiesību aktos paredzētās sankcijas.

3.5.   Atrašanās vietas ziņojumu sūtīšanas biežuma pārskatīšana

Balstoties uz dokumentāriem pierādījumiem par pārkāpumu, Komoru Salu Savienības FMC var pieprasīt karoga valsts FMC (nosūtot šāda pieprasījuma kopiju arī ES) uz noteiktu izmeklēšanas laiku samazināt kuģa atrašanās vietas ziņojumu nosūtīšanas intervālu līdz trīsdesmit minūtēm. Komoru Salu Savienībai šie dokumentārie pierādījumi ir jānosūta karoga valsts FMC un ES. Karoga valsts FMC nekavējoties uzsāk sūtīt atrašanās vietas ziņojumus Komoru Salu Savienības FMC, ievērojot jauno sūtīšanas biežumu.

Komoru Salu Savienības FMC tūlīt paziņo karoga valsts FMC un ES par izmeklēšanas pabeigšanu.

Noteiktā izmeklēšanas laika beigās Komoru Salu Savienības FMC informē karoga valsts FMC un ES par potenciāliem turpinājuma pasākumiem.

4.   Inspekcija jūrā

Komoru Salu Savienības zvejas zonā zvejottiesīgo ES kuģu inspekciju jūrā veic Komoru Salu Savienības inspektori, kas ir skaidri identificējami kā par zvejas kontroli atbildīgas amatpersonas.

Pirms uzkāpšanas uz kuģa pilnvarotie inspektori informē ES kuģi par savu lēmumu veikt inspekciju. Šo darbu veic zvejas inspektori, kuri pirms inspekcijas uzsākšanas uzrāda personu apliecinošu dokumentu, inspektora apliecību un inspekcijas norīkojumu.

Pilnvarotie inspektori neuzturas uz ES kuģa ilgāk, nekā tas vajadzīgs inspekcijas uzdevumu izpildei. Inspekciju veic tādā veidā, kas minimāli ietekmē kuģi, tā zvejas darbību un kravu.

Katras inspekcijas noslēgumā pilnvarotie inspektori sagatavo inspekcijas ziņojumu. ES kuģa kapteinim ir tiesības ierakstīt inspekcijas ziņojumā savas piezīmes. Inspekcijas ziņojumu paraksta inspektors, kas to ir sagatavojis, un ES kuģa kapteinis.

Kapteiņa paraksts inspekcijas ziņojumā nenozīmē, ka kuģa īpašnieks atsakās no tiesībām aizstāvēties saistībā ar konstatēto pārkāpumu. Ja kapteinis atsakās parakstīt dokumentu, viņam rakstiski jāpaskaidro atteikuma iemesls, un inspektors ziņojumā pievieno norādi “Paraksts atteikts”.

Pirms nokāpšanas no kuģa pilnvarotie inspektori nodod ES kuģa kapteinim inspekcijas ziņojuma kopiju.

Pārkāpuma gadījumā attiecīgā paziņojuma kopija jānosūta arī ES, kā paredzēts VIII nodaļā.

5.   Inspekcija ostā

Nozveju izkraujošu vai citā kuģī pārkraujošu ES kuģu inspekciju Komoru Salu ostā veic Komoru Salu inspektori, kas ir skaidri identificējami kā par zvejas kontroli atbildīgas amatpersonas.

Inspektori pirms inspekcijas uzsākšanas uzrāda personu apliecinošu dokumentu, inspektora apliecību un inspekcijas norīkojumu. Komoru Salu inspektori neuzturas uz ES kuģa ilgāk, nekā tas vajadzīgs inspekcijas uzdevumu izpildei, un veic inspekciju tādā veidā, kas minimāli ietekmē kuģi, izkraušanu vai pārkraušanu citā kuģī un kravu.

Katras inspekcijas noslēgumā Komoru Salu inspektori sagatavo inspekcijas ziņojumu. ES kuģa kapteinim ir tiesības ierakstīt inspekcijas ziņojumā savas piezīmes. Inspekcijas ziņojumu paraksta inspektors, kas to ir sagatavojis, un ES kuģa kapteinis.

Kapteiņa paraksts inspekcijas ziņojumā nenozīmē, ka kuģa īpašnieks atsakās no tiesībām aizstāvēties saistībā ar konstatēto pārkāpumu. Ja kapteinis atsakās parakstīt dokumentu, viņam rakstiski jāpaskaidro atteikuma iemesls, un inspektors ziņojumā pievieno norādi “Paraksts atteikts”.

Pēc inspekcijas Komoru Salu inspektors nodod ES kuģa kapteinim inspekcijas ziņojuma kopiju.

Pārkāpuma gadījumā attiecīgā paziņojuma kopija jānosūta arī ES, kā paredzēts VIII nodaļā.

VIII   NODAĻA

PĀRKĀPUMI

1.   Pārkāpumu noformēšana

Saskaņā ar šā pielikuma noteikumiem visus pārkāpumus, ko zvejas atļauju saņēmis ES kuģis izdarījis Komoru Salu Savienības zvejas zonā, norāda inspekcijas ziņojumā.

2.   Kuģa aizturēšana

Ja konstatēts pārkāpums, saskaņā ar Komoru Salās spēkā esošajiem tiesību aktiem ikvienam pārkāpumu izdarījušam ES kuģim var pieprasīt pārtraukt zvejas darbības un – ja kuģis atrodas jūrā – atgriezties Komoru Salu Savienības ostā.

Komoru Salu Savienība ne vēlāk kā 24 stundu laikā, izmantojot elektronisko sakaru sistēmu, paziņo ES par zvejas atļauju saņēmuša ES kuģa aizturēšanu. Paziņojumā norāda kuģa aizturēšanas iemeslus.

Pirms jebkādu pasākumu veikšanas attiecībā uz kuģi, kapteini, apkalpi vai kravu, izņemot pierādījumu saglabāšanai nepieciešamos pasākumus, Komoru Salu Savienības FMC vienas darbdienas laikā pēc paziņojuma par kuģa aizturēšanu organizē informatīvu sanāksmi, lai precizētu kuģa aizturēšanas apstākļus un informētu par iespējamiem turpmākiem pasākumiem. Šajā informatīvajā sanāksmē piedalās kuģa karoga valsts pārstāvis un kuģa īpašnieka pārstāvis.

3.   Sankcijas par pārkāpumu un izlīguma procedūra

Sankcijas par konstatēto pārkāpumu nosaka Komoru Salu Savienība saskaņā ar spēkā esošajiem valsts tiesību aktiem.

Pirms tiesvedības procesa sākšanas Komoru Salu iestādes un ES kuģa īpašnieks mēģina lietu atrisināt izlīgstot un tālab uzsāk izlīguma procedūru. Šajā izlīguma procedūrā var piedalīties kuģa karoga valsts pārstāvis. Izlīguma procedūru pabeidz ne vēlāk kā 72 stundu laikā pēc paziņojuma par kuģa aizturēšanu.

4.   Tiesvedība un bankas garantija

Ja iepriekš minēto izlīgumu nav izdevies panākt un pārkāpums ir nodots izskatīšanai kompetentā tiesu iestādē, pārkāpumu izdarījušā kuģa īpašnieks iemaksā bankas garantiju, kuras apjomu nosaka Komoru Salu Savienība un kura sedz visas ar kuģa aizturēšanu saistītās izmaksas, iespējamo naudassodu un iespējamās zaudējumu atlīdzības summu. Bankas garantija nav atgūstama līdz tiesvedības beigām.

Pēc sprieduma pasludināšanas bankas garantiju atbrīvo un nekavējoties atmaksā kuģa īpašniekam:

| a. | pilnā apmērā, ja nav noteiktas nekādas sankcijas; |
| --- | --- |

a.

pilnā apmērā, ja nav noteiktas nekādas sankcijas;

| b. | daļēji, t. i., izmaksā starpību, ja sankcija ir naudassods, kas nepārsniedz bankas garantijas summu. |
| --- | --- |

b.

daļēji, t. i., izmaksā starpību, ja sankcija ir naudassods, kas nepārsniedz bankas garantijas summu.

Komoru Salu Savienība 8 dienu laikā pēc sprieduma pasludināšanas informē ES par tiesvedības procesa iznākumu.

5.   Kuģa un apkalpes atbrīvošana

Kuģis un tā apkalpe drīkst atstāt ostu, tiklīdz ir izpildītas izlīguma procedūras rezultātā noteiktās sankcijas vai iemaksāta bankas garantija.

Papildinājumi

| 1. | Zvejas atļaujas pieprasījuma veidlapa |
| --- | --- |

1.

Zvejas atļaujas pieprasījuma veidlapa

| 2. | VMS ziņojumi Komoru Salām – ziņojums “Atrašanās vieta” |
| --- | --- |

2.

VMS ziņojumi Komoru Salām – ziņojums “Atrašanās vieta”

| 3. | Pārvaldības un īstenošanas vadlīnijas par zvejas darbību datu elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēmu (ERS sistēma) |
| --- | --- |

3.

Pārvaldības un īstenošanas vadlīnijas par zvejas darbību datu elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēmu (ERS sistēma)

1. papildinājums

ĀRVALSTU KUĢA ZVEJAS ATĻAUJAS PIEPRASĪJUMS

Image

Image

2. papildinājums

VMS ZIŅOJUMI KOMORU SALĀM

ZIŅOJUMS “ATRAŠANĀS VIETA”

| Datu elements | Lauka kods | Obligāti/fakultatīvi dati | Piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Ieraksta sākums | SR | O | Sistēmas dati: apzīmē ieraksta sākumu |
| Adresāts | AD | O | Ziņojuma dati: saņēmējas valsts ISO trīsburtu kods |
| Sūtītājs | FS | O | Ziņojuma dati: sūtītājas valsts ISO trīsburtu kods |
| Ziņojuma tips | TM | O | Ziņojuma dati: ziņojuma tips “POS” |
| Radio izsaukuma signāls | RC | O | Kuģa dati: kuģa starptautiskais radio izsaukuma signāls |
| Iekšējais atsauces numurs | IR | F | Kuģa dati: Puses piešķirts unikāls kuģa numurs (karoga valsts ISO trīsburtu kods, aiz kura norādīts numurs) |
| Ārējais reģistrācijas numurs | XR | F | Kuģa dati: kuģa borta numurs |
| Karoga valsts | FS | F | Karoga valsts dati |
| Ģeogrāfiskais platums | LA | O | Atrašanās vieta: kuģa atrašanās vieta grādos un minūtēs N/S DDMM (WGS-84) |
| Ģeogrāfiskais garums | LO | O | Atrašanās vieta: kuģa atrašanās vieta grādos un minūtēs E/W DDMM (WGS-84) |
| Datums | DA | O | Atrašanās vieta: kuģa atrašanās vietas reģistrēšanas datums pēc UTC (GGGGMMDD) |
| Laiks | TI | O | Atrašanās vieta: kuģa atrašanās vietas reģistrēšanas laiks pēc UTC (HHMM) |
| Ieraksta beigas | ER | O | Sistēmas dati: apzīmē ieraksta beigas |

Datu elements

Lauka kods

Obligāti/fakultatīvi dati

Piezīmes

Ieraksta sākums

SR

O

Sistēmas dati: apzīmē ieraksta sākumu

Adresāts

AD

O

Ziņojuma dati: saņēmējas valsts ISO trīsburtu kods

Sūtītājs

FS

O

Ziņojuma dati: sūtītājas valsts ISO trīsburtu kods

Ziņojuma tips

TM

O

Ziņojuma dati: ziņojuma tips “POS”

Radio izsaukuma signāls

RC

O

Kuģa dati: kuģa starptautiskais radio izsaukuma signāls

Iekšējais atsauces numurs

IR

F

Kuģa dati: Puses piešķirts unikāls kuģa numurs (karoga valsts ISO trīsburtu kods, aiz kura norādīts numurs)

Ārējais reģistrācijas numurs

XR

F

Kuģa dati: kuģa borta numurs

Karoga valsts

FS

F

Karoga valsts dati

Ģeogrāfiskais platums

LA

O

Atrašanās vieta: kuģa atrašanās vieta grādos un minūtēs N/S DDMM (WGS-84)

Ģeogrāfiskais garums

LO

O

Atrašanās vieta: kuģa atrašanās vieta grādos un minūtēs E/W DDMM (WGS-84)

Datums

DA

O

Atrašanās vieta: kuģa atrašanās vietas reģistrēšanas datums pēc UTC (GGGGMMDD)

Laiks

TI

O

Atrašanās vieta: kuģa atrašanās vietas reģistrēšanas laiks pēc UTC (HHMM)

Ieraksta beigas

ER

O

Sistēmas dati: apzīmē ieraksta beigas

Rakstzīmju kopa: ISO 8859.1

Datus pārraida pēc šāda parauga:

| — | ieraksta sākumu apzīmē ar divām slīpsvītrām (//) un kodu “SR”, |
| --- | --- |

—

ieraksta sākumu apzīmē ar divām slīpsvītrām (//) un kodu “SR”,

| — | datu elementa sākumu apzīmē ar divām slīpsvītrām (//) un attiecīgo lauka kodu, |
| --- | --- |

—

datu elementa sākumu apzīmē ar divām slīpsvītrām (//) un attiecīgo lauka kodu,

| — | lauka kodu no datu elementa atdala ar vienu slīpsvītru (/), |
| --- | --- |

—

lauka kodu no datu elementa atdala ar vienu slīpsvītru (/),

| — | datu pārus atdala ar tukšumzīmi, |
| --- | --- |

—

datu pārus atdala ar tukšumzīmi,

| — | ieraksta beigas apzīmē ar kodu “ER” un divām slīpsvītrām (//). |
| --- | --- |

—

ieraksta beigas apzīmē ar kodu “ER” un divām slīpsvītrām (//).

Fakultatīvie dati jānorāda starp ieraksta sākumu un beigām.

3. papildinājums

Pārvaldības un īstenošanas vadlīnijas par zvejas darbību datu elektroniskās reģistrēšanas un pārraidīšanas sistēmu (ERS sistēma)

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

| 1. | Visiem ES zvejas kuģiem jābūt aprīkotiem ar elektronisku sistēmu (turpmāk “ERS sistēma”), kas spēj reģistrēt un pārraidīt ar kuģa zvejas darbībām saistītos datus (turpmāk “ERS dati”) visu to laiku, kamēr kuģis darbojas Komoru Salu Savienības zvejas zonā. |
| --- | --- |

1.

Visiem ES zvejas kuģiem jābūt aprīkotiem ar elektronisku sistēmu (turpmāk “ERS sistēma”), kas spēj reģistrēt un pārraidīt ar kuģa zvejas darbībām saistītos datus (turpmāk “ERS dati”) visu to laiku, kamēr kuģis darbojas Komoru Salu Savienības zvejas zonā.

| 2. | ES kuģim, kurš nav aprīkots ar ERS sistēmu vai uz kura uzstādītā ERS sistēma nedarbojas, nav atļauts ieiet Komoru Salu Savienības zvejas zonā, lai tajā veiktu zvejas darbības. |
| --- | --- |

2.

ES kuģim, kurš nav aprīkots ar ERS sistēmu vai uz kura uzstādītā ERS sistēma nedarbojas, nav atļauts ieiet Komoru Salu Savienības zvejas zonā, lai tajā veiktu zvejas darbības.

| 3. | ERS datus pārraida saskaņā ar šīm vadlīnijām, un tos adresē karoga valsts zvejas uzraudzības centram (turpmāk “FMC”), kas nodrošina datu automātisku pārsūtīšanu Komoru Salu Savienības FMC. |
| --- | --- |

3.

ERS datus pārraida saskaņā ar šīm vadlīnijām, un tos adresē karoga valsts zvejas uzraudzības centram (turpmāk “FMC”), kas nodrošina datu automātisku pārsūtīšanu Komoru Salu Savienības FMC.

| 4. | Karoga valsts un Komoru Salu Savienība nodrošina, ka to FMC ir aprīkoti ar aparatūru un programmatūru, kas vajadzīga ERS datu automātiskai pārraidīšanai XML formātā, kurš pieejams (http://ec.europa.eu/cfp/control/codes/index_en.htm), un nodrošina dublējumprocedūras, kas spēj reģistrēt un saglabāt ERS datus datorlasāmā formā vismaz 3 gadus. |
| --- | --- |

4.

Karoga valsts un Komoru Salu Savienība nodrošina, ka to FMC ir aprīkoti ar aparatūru un programmatūru, kas vajadzīga ERS datu automātiskai pārraidīšanai XML formātā, kurš pieejams (http://ec.europa.eu/cfp/control/codes/index_en.htm), un nodrošina dublējumprocedūras, kas spēj reģistrēt un saglabāt ERS datus datorlasāmā formā vismaz 3 gadus.

| 5. | Iepriekš 3. punktā minētā formāta modifikācijas un atjauninājumus identificē un datē, un tie ir operacionāli sešus mēnešus pēc implementēšanas. |
| --- | --- |

5.

Iepriekš 3. punktā minētā formāta modifikācijas un atjauninājumus identificē un datē, un tie ir operacionāli sešus mēnešus pēc implementēšanas.

| 6. | ERS datu pārraidīšanai jāizmanto elektroniski saziņas līdzekļi, ko ES vārdā pārvalda Eiropas Komisija un kas zināmi kā DEH (Data Exchange Highway) līdzekļi. |
| --- | --- |

6.

ERS datu pārraidīšanai jāizmanto elektroniski saziņas līdzekļi, ko ES vārdā pārvalda Eiropas Komisija un kas zināmi kā DEH (Data Exchange Highway) līdzekļi.

| 7. | Karoga valsts un Komoru Salu Savienība katra norīko kontaktpunktu ERS jautājumos:






  a) | attiecīgos ERS kontaktpunktus norīko vismaz uz sešiem mēnešiem; |
| --- | --- | --- |

7.

Karoga valsts un Komoru Salu Savienība katra norīko kontaktpunktu ERS jautājumos:

a)

attiecīgos ERS kontaktpunktus norīko vismaz uz sešiem mēnešiem;

| b) | karoga valsts FMC un Komoru Salu Savienības FMC paziņo viena otrai attiecīgo ERS kontaktpunktu datus (nosaukums, adrese, tālrunis, telekss, e-pasts); |
| --- | --- |

b)

karoga valsts FMC un Komoru Salu Savienības FMC paziņo viena otrai attiecīgo ERS kontaktpunktu datus (nosaukums, adrese, tālrunis, telekss, e-pasts);

| c) | ja šajā kontaktinformācijā notiek izmaiņas, par to ir nekavējoties jāpaziņo. |
| --- | --- |

c)

ja šajā kontaktinformācijā notiek izmaiņas, par to ir nekavējoties jāpaziņo.

ERS DATU REĢISTRĒŠANA UN PĀRRAIDĪŠANA

| 1. | ES zvejas kuģi:






  a) | ERS datus pārraida ik dienas un par katru dienu, ko tie pavadījuši Komoru Salu Savienības zvejas zonā; |
| --- | --- | --- |

1.

ES zvejas kuģi:

a)

ERS datus pārraida ik dienas un par katru dienu, ko tie pavadījuši Komoru Salu Savienības zvejas zonā;

| b) | par katru zvejas rīku iemetienu reģistrē, kādi daudzumi no katras sugas nozvejoti un paturēti uz kuģa kā mērķsuga vai kā piezveja un/vai izmesti; |
| --- | --- |

b)

par katru zvejas rīku iemetienu reģistrē, kādi daudzumi no katras sugas nozvejoti un paturēti uz kuģa kā mērķsuga vai kā piezveja un/vai izmesti;

| c) | par katru sugu, kas norādīta Komoru Salu Savienības izdotajā zvejas atļaujā, obligāti paziņo arī nulles apjoma nozveju; |
| --- | --- |

c)

par katru sugu, kas norādīta Komoru Salu Savienības izdotajā zvejas atļaujā, obligāti paziņo arī nulles apjoma nozveju;

| d) | katru sugu identificē ar FAO trīsburtu kodu; |
| --- | --- |

d)

katru sugu identificē ar FAO trīsburtu kodu;

| e) | daudzumus izsaka dzīvsvara kilogramos vai, ja ir tāda prasība, ar īpatņu skaitu; |
| --- | --- |

e)

daudzumus izsaka dzīvsvara kilogramos vai, ja ir tāda prasība, ar īpatņu skaitu;

| f) | par katru sugu, kas norādīta Komoru Salu Savienības izdotajā zvejas atļaujā, ERS datos reģistrē daudzumus, kas pārkrauti citā kuģī un/vai izkrauti; |
| --- | --- |

f)

par katru sugu, kas norādīta Komoru Salu Savienības izdotajā zvejas atļaujā, ERS datos reģistrē daudzumus, kas pārkrauti citā kuģī un/vai izkrauti;

| g) | par katru sugu, kas norādīta Komoru Salu Savienības izdotajā zvejas atļaujā, ar ERS datiem ieiešanas ziņojumā (COE) un iziešanas ziņojumā (COX), kuri attiecas uz Komoru Salu Savienības zvejas zonu, reģistrē nozvejas daudzumus, kas atrodas uz kuģa laikā, kad tas ieiet minētajā zvejas zonā vai iziet no tās; |
| --- | --- |

g)

par katru sugu, kas norādīta Komoru Salu Savienības izdotajā zvejas atļaujā, ar ERS datiem ieiešanas ziņojumā (COE) un iziešanas ziņojumā (COX), kuri attiecas uz Komoru Salu Savienības zvejas zonu, reģistrē nozvejas daudzumus, kas atrodas uz kuģa laikā, kad tas ieiet minētajā zvejas zonā vai iziet no tās;

| h) | katru dienu ne vēlāk kā pl. 23.59 (UTC) pārraida ERS datus karoga valsts FMC, izmantojot 3. punktā minēto formātu. |
| --- | --- |

h)

katru dienu ne vēlāk kā pl. 23.59 (UTC) pārraida ERS datus karoga valsts FMC, izmantojot 3. punktā minēto formātu.

| 2. | Kapteinis atbild par reģistrēto un pārraidīto ERS datu pareizību. |
| --- | --- |

2.

Kapteinis atbild par reģistrēto un pārraidīto ERS datu pareizību.

| 3. | Karoga valsts FMC automātiski un bez kavēšanās pārsūta ERS datus Komoru Salu Savienības FMC. |
| --- | --- |

3.

Karoga valsts FMC automātiski un bez kavēšanās pārsūta ERS datus Komoru Salu Savienības FMC.

| 4. | Komoru Salu Savienības FMC apstiprina ERS datu saņemšanu, nosūtot apstiprinājuma ziņojumu, un ievēro ERS datu konfidencialitāti. |
| --- | --- |

4.

Komoru Salu Savienības FMC apstiprina ERS datu saņemšanu, nosūtot apstiprinājuma ziņojumu, un ievēro ERS datu konfidencialitāti.

KUĢA ERS SISTĒMAS TRAUCĒJUMI UN/VAI KUĢA UN KAROGA VALSTS FMC NESPĒJA APMAINĪTIES AR ERS DATIEM

| 1. | Karoga valsts nekavējoties informē sava karoga kuģa kapteini un/vai īpašnieku vai viņa pārstāvi par visiem tehniskajiem traucējumiem kuģa ERS sistēmas darbībā vai par kuģa un karoga valsts FMC nespēju apmainīties ar ERS datiem. |
| --- | --- |

1.

Karoga valsts nekavējoties informē sava karoga kuģa kapteini un/vai īpašnieku vai viņa pārstāvi par visiem tehniskajiem traucējumiem kuģa ERS sistēmas darbībā vai par kuģa un karoga valsts FMC nespēju apmainīties ar ERS datiem.

| 2. | Karoga valsts paziņo Komoru Salu Savienībai par problēmu un pasākumiem, kas veikti tās novēršanai. |
| --- | --- |

2.

Karoga valsts paziņo Komoru Salu Savienībai par problēmu un pasākumiem, kas veikti tās novēršanai.

| 3. | Ja ERS sistēmas darbībā radušies traucējumi, kuģa kapteinis un/vai īpašnieks nodrošina, ka 10 dienu laikā sistēma tiek salabota vai bojātais aprīkojums tiek nomainīts. Ja kuģis šo 10 dienu laikā ieiet ostā, atsākt zvejas darbības Komoru Salu Savienības zvejas zonā tas drīkst tikai tad, kad ERS sistēma atkal ir pilnībā funkcionējoša, izņemot gadījumus, kad Komoru Salu Savienība atsākšanu ir īpaši atļāvusi. |
| --- | --- |

3.

Ja ERS sistēmas darbībā radušies traucējumi, kuģa kapteinis un/vai īpašnieks nodrošina, ka 10 dienu laikā sistēma tiek salabota vai bojātais aprīkojums tiek nomainīts. Ja kuģis šo 10 dienu laikā ieiet ostā, atsākt zvejas darbības Komoru Salu Savienības zvejas zonā tas drīkst tikai tad, kad ERS sistēma atkal ir pilnībā funkcionējoša, izņemot gadījumus, kad Komoru Salu Savienība atsākšanu ir īpaši atļāvusi.

| 4. | Zvejas kuģis nedrīkst atstāt ostu, ja ERS sistēmas darbībā ir traucējumi, izņemot:






  a) | kad ERS sistēma atkal pilnībā darbojas un to apliecina karoga valsts un Komoru Salu Savienība; vai |
| --- | --- | --- |

4.

Zvejas kuģis nedrīkst atstāt ostu, ja ERS sistēmas darbībā ir traucējumi, izņemot:

a)

kad ERS sistēma atkal pilnībā darbojas un to apliecina karoga valsts un Komoru Salu Savienība; vai

| b) | ja kuģim nav nodoma atsākt zvejas darbības Komoru Salu Savienības zvejas zonā, un tas saņem karoga valsts atļauju iziet no ostas. Šādā gadījumā, pirms kuģis iziet no ostas, karoga valsts par savu lēmumu informē Komoru Salu Savienību. |
| --- | --- |

b)

ja kuģim nav nodoma atsākt zvejas darbības Komoru Salu Savienības zvejas zonā, un tas saņem karoga valsts atļauju iziet no ostas. Šādā gadījumā, pirms kuģis iziet no ostas, karoga valsts par savu lēmumu informē Komoru Salu Savienību.

| 5. | ES kuģis, kas darbojas Komoru Salu Savienības zvejas zonā un kam ir bojāta ERS sistēma, ik dienas ne vēlāk kā pl. 23.59 (UTC) nosūta visus ERS datus kuģa karoga valsts FMC, izmantojot jebkurus citus elektronisko sakaru līdzekļus, kuri ir pieejami Komoru Salu Savienībai un kuriem tā var piekļūt. |
| --- | --- |

5.

ES kuģis, kas darbojas Komoru Salu Savienības zvejas zonā un kam ir bojāta ERS sistēma, ik dienas ne vēlāk kā pl. 23.59 (UTC) nosūta visus ERS datus kuģa karoga valsts FMC, izmantojot jebkurus citus elektronisko sakaru līdzekļus, kuri ir pieejami Komoru Salu Savienībai un kuriem tā var piekļūt.

| 6. | ERS datus, ko 12. punktā minēto darbības traucējumu dēļ nav bijis iespējams darīt Komoru Salu Savienībai pieejamus ar ERS sistēmas starpniecību, karoga valsts FMC pārraida Komoru Salu Savienības FMC, izmantojot alternatīvu elektronisku formātu, par ko ir panākta savstarpēja vienošanās. Šādu alternatīvu pārraidīšanu uzskata par prioritāru, ņemot vērā to, ka parastais nosūtīšanas termiņš var tikt neievērots. |
| --- | --- |

6.

ERS datus, ko 12. punktā minēto darbības traucējumu dēļ nav bijis iespējams darīt Komoru Salu Savienībai pieejamus ar ERS sistēmas starpniecību, karoga valsts FMC pārraida Komoru Salu Savienības FMC, izmantojot alternatīvu elektronisku formātu, par ko ir panākta savstarpēja vienošanās. Šādu alternatīvu pārraidīšanu uzskata par prioritāru, ņemot vērā to, ka parastais nosūtīšanas termiņš var tikt neievērots.

| 7. | Ja Komoru Salu Savienības FMC 3 dienas pēc kārtas nesaņem no kuģa ERS datus, izmeklēšanas nolūkā Komoru Salu Savienība var likt šim kuģim tūlīt doties uz tās norādītu ostu. |
| --- | --- |

7.

Ja Komoru Salu Savienības FMC 3 dienas pēc kārtas nesaņem no kuģa ERS datus, izmeklēšanas nolūkā Komoru Salu Savienība var likt šim kuģim tūlīt doties uz tās norādītu ostu.

FMC DARBĪBAS TRAUCĒJUMI UN ERS DATU NESAŅEMŠANA KOMORU SALU SAVIENĪBAS FMC

| 1. | Ja viens no FMC nesaņem ERS datus, tā ERS kontaktpunkts nekavējoties informē otra FMC ERS kontaktpunktu, un, ja nepieciešams, abi sadarbojas, lai problēmu atrisinātu. |
| --- | --- |

1.

Ja viens no FMC nesaņem ERS datus, tā ERS kontaktpunkts nekavējoties informē otra FMC ERS kontaktpunktu, un, ja nepieciešams, abi sadarbojas, lai problēmu atrisinātu.

| 2. | Karoga valsts FMC un Komoru Salu Savienības FMC vienojas par alternatīviem elektronisko sakaru līdzekļiem, kas izmantojami ERS datu pārraidīšanai gadījumā, ja FMC darbībā rodas traucējumi, un nekavējoties informē viens otru par visām turpmākajām izmaiņām šajā jomā. |
| --- | --- |

2.

Karoga valsts FMC un Komoru Salu Savienības FMC vienojas par alternatīviem elektronisko sakaru līdzekļiem, kas izmantojami ERS datu pārraidīšanai gadījumā, ja FMC darbībā rodas traucējumi, un nekavējoties informē viens otru par visām turpmākajām izmaiņām šajā jomā.

| 3. | Ja Komoru Salu Savienības FMC ziņo par ERS datu nesaņemšanu, karoga valsts FMC noskaidro problēmas cēloni un veic attiecīgus pasākumus, lai problēmu atrisinātu. Karoga valsts FMC informē Komoru Salu Savienības FMC un ES par rezultātiem un pasākumiem, kas veikti 24 stundu laikā no darbības traucējumu konstatēšanas. |
| --- | --- |

3.

Ja Komoru Salu Savienības FMC ziņo par ERS datu nesaņemšanu, karoga valsts FMC noskaidro problēmas cēloni un veic attiecīgus pasākumus, lai problēmu atrisinātu. Karoga valsts FMC informē Komoru Salu Savienības FMC un ES par rezultātiem un pasākumiem, kas veikti 24 stundu laikā no darbības traucējumu konstatēšanas.

| 4. | Ja problēmas atrisināšanai vajadzīgas vairāk nekā 24 stundas, karoga valsts FMC pārsūta trūkstošos ERS datus Komoru Salu Savienības FMC, izmantojot 17. punktā minētos alternatīvos sakaru līdzekļus. |
| --- | --- |

4.

Ja problēmas atrisināšanai vajadzīgas vairāk nekā 24 stundas, karoga valsts FMC pārsūta trūkstošos ERS datus Komoru Salu Savienības FMC, izmantojot 17. punktā minētos alternatīvos sakaru līdzekļus.

| 5. | Komoru Salu Savienība attiecīgi informē savus kompetentos uzraudzības, kontroles un pārraudzības (MCS) dienestus, lai ES kuģiem nepiemērotu pārkāpumu procedūru saistībā ar FMC darbības traucējumu dēļ notikušo ERS datu nesaņemšanu Komoru Salu Savienības FMC. |
| --- | --- |

5.

Komoru Salu Savienība attiecīgi informē savus kompetentos uzraudzības, kontroles un pārraudzības (MCS) dienestus, lai ES kuģiem nepiemērotu pārkāpumu procedūru saistībā ar FMC darbības traucējumu dēļ notikušo ERS datu nesaņemšanu Komoru Salu Savienības FMC.

FMC UZTURĒŠANA

| 1. | Par plānotu FMC apkopi (tehniskās apkopes programmas satvarā), kas varētu ietekmēt ERS datu apmaiņu, vismaz 72 stundas iepriekš jāpaziņo otram FMC, ja iespējams, norādot apkopes dienu un ilgumu. Par neplānotu apkopi otram FMC paziņo pēc iespējas drīzāk. |
| --- | --- |

1.

Par plānotu FMC apkopi (tehniskās apkopes programmas satvarā), kas varētu ietekmēt ERS datu apmaiņu, vismaz 72 stundas iepriekš jāpaziņo otram FMC, ja iespējams, norādot apkopes dienu un ilgumu. Par neplānotu apkopi otram FMC paziņo pēc iespējas drīzāk.

| 2. | Apkopes laikā ERS datu nosūtīšana var tikt aizturēta līdz sistēmas darbības atjaunošanai. Attiecīgos ERS datus dara pieejamus uzreiz pēc apkopes pabeigšanas. |
| --- | --- |

2.

Apkopes laikā ERS datu nosūtīšana var tikt aizturēta līdz sistēmas darbības atjaunošanai. Attiecīgos ERS datus dara pieejamus uzreiz pēc apkopes pabeigšanas.

| 3. | Ja apkope ilgst vairāk nekā 24 stundas, ERS datus otram FMC pārraida, izmantojot 17. punktā minētos alternatīvos elektronisko sakaru līdzekļus. |
| --- | --- |

3.

Ja apkope ilgst vairāk nekā 24 stundas, ERS datus otram FMC pārraida, izmantojot 17. punktā minētos alternatīvos elektronisko sakaru līdzekļus.

| 4. | Komoru Salu Savienība attiecīgi informē savus kompetentos uzraudzības, kontroles un pārraudzības (MCS) dienestus, lai ES kuģiem nepiemērotu pārkāpumu procedūru saistībā ar FMC apkopes dēļ notikušo ERS datu nenosūtīšanu. |
| --- | --- |

4.

Komoru Salu Savienība attiecīgi informē savus kompetentos uzraudzības, kontroles un pārraudzības (MCS) dienestus, lai ES kuģiem nepiemērotu pārkāpumu procedūru saistībā ar FMC apkopes dēļ notikušo ERS datu nenosūtīšanu.

---

REGULAS

| 21.12.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 349/24 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 349/24

---

PADOMES REGULA (ES) Nr. 1389/2013

(2013. gada 16. decembris),

ar ko groza Padomes Regulu (ES) Nr. 1258/2012 par zvejas iespēju iedalīšanu atbilstīgi Eiropas Savienības un Madagaskaras Republikas saskaņotajam Protokolam, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts starp abām Pusēm spēkā esošajā Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2007. gada 15. novembrī ir pieņēmusi Regulu (EK) Nr. 31/2008, lai noslēgtu Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Madagaskaras Republiku (1) (turpmāk “partnerattiecību nolīgums”). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2007. gada 15. novembrī ir pieņēmusi Regulu (EK) Nr. 31/2008, lai noslēgtu Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Madagaskaras Republiku (1) (turpmāk “partnerattiecību nolīgums”).

| (2) | Jauns protokols, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts partnerattiecību nolīgumā (turpmāk “jaunais protokols”), tiek provizoriski piemērots no 2013. gada 1. janvāra. Jaunais protokols Savienības kuģiem piešķir zvejas iespējas ūdeņos, kas attiecībā uz zveju ir Madagaskaras Republikas suverenitātē vai jurisdikcijā. To zvejas iespēju iedalījumu, kuras Savienībai piešķirtas saskaņā ar jauno protokolu, noteica ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1258/2012 (2). |
| --- | --- |

(2)

Jauns protokols, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts partnerattiecību nolīgumā (turpmāk “jaunais protokols”), tiek provizoriski piemērots no 2013. gada 1. janvāra. Jaunais protokols Savienības kuģiem piešķir zvejas iespējas ūdeņos, kas attiecībā uz zveju ir Madagaskaras Republikas suverenitātē vai jurisdikcijā. To zvejas iespēju iedalījumu, kuras Savienībai piešķirtas saskaņā ar jauno protokolu, noteica ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1258/2012 (2).

| (3) | Partnerattiecību nolīgumā paredzētās apvienotās komisijas sanāksmē 2012. gada 26. septembrī tika izskatīts jautājums par haizivīm, kas nozvejotas saistībā ar Indijas okeāna tunzivju komisijas (IOTC) pārvaldītajām zvejniecībām, proti, par haizivīm, uz kurām attiecas IOTC rezolūcija 05/05 un kuru nozveja ir atļauta ar partnerattiecību nolīgumu. Tā nolēma, pamatojoties uz iepriekš reģistrētiem un attiecīgo zinātnisko institūtu apstiprinātiem rezultātiem attiecībā uz to kuģu nozveju 2007.–2011. gadā, kuri zvejo ar dreifējošām āķu jedām un kuriem atļauts zvejot saskaņā ar partnerattiecību nolīguma iepriekšējo protokolu, ir vienojušās, ka haizivju nozveju būtu lietderīgi ierobežot, proti, puses nolēmušas, ka no 2014. gada 1. janvāra līd 2014. gada 31. Decembrim haizivju nozveja, kura atļauta minētajiem kuģiem, gadā nevar būt lielāka par 200 tonnām; tādā veidā tiek ierobežota nozvejas slodze, kas radīta haizivju krājumiem, un ievērots IOTC zinātniskās komitejas ieteikums. |
| --- | --- |

(3)

Partnerattiecību nolīgumā paredzētās apvienotās komisijas sanāksmē 2012. gada 26. septembrī tika izskatīts jautājums par haizivīm, kas nozvejotas saistībā ar Indijas okeāna tunzivju komisijas (IOTC) pārvaldītajām zvejniecībām, proti, par haizivīm, uz kurām attiecas IOTC rezolūcija 05/05 un kuru nozveja ir atļauta ar partnerattiecību nolīgumu. Tā nolēma, pamatojoties uz iepriekš reģistrētiem un attiecīgo zinātnisko institūtu apstiprinātiem rezultātiem attiecībā uz to kuģu nozveju 2007.–2011. gadā, kuri zvejo ar dreifējošām āķu jedām un kuriem atļauts zvejot saskaņā ar partnerattiecību nolīguma iepriekšējo protokolu, ir vienojušās, ka haizivju nozveju būtu lietderīgi ierobežot, proti, puses nolēmušas, ka no 2014. gada 1. janvāra līd 2014. gada 31. Decembrim haizivju nozveja, kura atļauta minētajiem kuģiem, gadā nevar būt lielāka par 200 tonnām; tādā veidā tiek ierobežota nozvejas slodze, kas radīta haizivju krājumiem, un ievērots IOTC zinātniskās komitejas ieteikums.

| (4) | Ņemot vērā sarunas apvienotajā komitejā būtu jāierobežo un jānosaka haizivju nozvejas iedalījums starp dalībvalstīm attiecībā uz laikposmu, kurā tiek piemērots jaunais protokols. Tādēļ būtu jāgroza Regula (ES) Nr. 1258/2012. |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā sarunas apvienotajā komitejā būtu jāierobežo un jānosaka haizivju nozvejas iedalījums starp dalībvalstīm attiecībā uz laikposmu, kurā tiek piemērots jaunais protokols. Tādēļ būtu jāgroza Regula (ES) Nr. 1258/2012.

| (5) | Atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 (3) 20. panta 5. punktam dalībvalstis, kuru kuģiem ir atļauts zvejot saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1258/2012, var apmainīties ar visām tām iedalītajām zvejas iespējām vai to daļu. |
| --- | --- |

(5)

Atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 (3) 20. panta 5. punktam dalībvalstis, kuru kuģiem ir atļauts zvejot saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1258/2012, var apmainīties ar visām tām iedalītajām zvejas iespējām vai to daļu.

| (6) | Šī regula būtu jāpiemēro no 2014. gada 1. janvāra, |
| --- | --- |

(6)

Šī regula būtu jāpiemēro no 2014. gada 1. janvāra,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (ES) Nr. 1258/2012 1. pantā pievieno šādu punktu:

“1.a   Zvejas iespēju apjoms attiecībā uz haizivīm, kas ar dreifējošām āķu jedām nozvejotas saistībā ar Indijas okeāna tunzivju komisijas pārvaldītajām zvejniecībām, ir 200 tonnu gadā. Šis apjoms dalībvalstīm ir iedalīts šādi:

| Dalībvalsts | tonnas |
| --- | --- |
| Spānija | 166 |
| Portugāle | 27 |
| Francija | 7 |
| Apvienotā Karaliste | 0 |
| Kopā | 200” |

Dalībvalsts

tonnas

Spānija

166

Portugāle

27

Francija

7

Apvienotā Karaliste

0

Kopā

200”

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2014. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 16. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

V. JUKNA

---

(1)  OV L 331, 17.12.2007., 7. lpp.

1

(2)  Padomes Regula (ES) Nr. 1258/2012 (2012. gada 28. novembris) par zvejas iespēju iedalīšanu atbilstīgi Eiropas Savienības un Madagaskaras Republikas saskaņotajam Protokolam, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts starp abām Pusēm spēkā esošajā Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē (OV L 361, 31.12.2012., 85. lpp.).

2

(3)  Padomes Regula (EK) Nr. 2371/2002 (2002. gada 20.decembris) par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.).

3

---

| 21.12.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 349/26 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 349/26

---

PADOMES REGULA (ES) Nr. 1390/2013

(2013. gada 16. decembris)

par zvejas iespēju iedalīšanu saskaņā ar protokolu starp Eiropas Savienību un Komoru Salu Savienību, kurā noteiktas zvejas iespējas un finansiālais ieguldījums, kas paredzēts starp abām Pusēm spēkā esošajā Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2006. gada 5. oktobrī, pieņemot Regulu (EK) Nr. 1563/2006 (1), apstiprināja Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Komoru Salu Savienību (turpmāk “pamtnerattiecību nolīgums”). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2006. gada 5. oktobrī, pieņemot Regulu (EK) Nr. 1563/2006 (1), apstiprināja Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Komoru Salu Savienību (turpmāk “pamtnerattiecību nolīgums”).

| (2) | Eiropas Savienība veda sarunas ar Komoru Salu Savienību par jaunu partnerattiecību nolīguma protokolu, ar kuru piešķir Eiropas Savienības kuģiem zvejas iespējas Komoru Salu ūdeņos. Noslēdzoties šīm sarunām, 2013. gada 5. jūlijā tika parafēts jauns protokols. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Savienība veda sarunas ar Komoru Salu Savienību par jaunu partnerattiecību nolīguma protokolu, ar kuru piešķir Eiropas Savienības kuģiem zvejas iespējas Komoru Salu ūdeņos. Noslēdzoties šīm sarunām, 2013. gada 5. jūlijā tika parafēts jauns protokols.

| (3) | Padome 2013. gada 16. decembris pieņēma Lēmumu 2013/786/ES (2) par jaunā protokola parakstīšanu un provizorisku piemērošanu. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2013. gada 16. decembris pieņēma Lēmumu 2013/786/ES (2) par jaunā protokola parakstīšanu un provizorisku piemērošanu.

| (4) | Uz jaunā protokola piemērošanas laiku ir dalībvalstu starpā jāsadala zvejas iespējas. |
| --- | --- |

(4)

Uz jaunā protokola piemērošanas laiku ir dalībvalstu starpā jāsadala zvejas iespējas.

| (5) | Saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1006/2008 (3), ja konstatē, ka zvejas iespējas, kas Eiropas Savienībai iedalītas saskaņā ar jauno protokolu, nav izmantotas pilnībā, Komisija par to informē attiecīgās dalībvalstis. Atbildes nesniegšanu termiņā, kas jānosaka Padomei, uzskata par apstiprinājumu tam, ka attiecīgās dalībvalsts kuģi norādītajā laikposmā nepilnīgi izmanto tiem pieejamās zvejas iespējas. Ir jānosaka minētais termiņš. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1006/2008 (3), ja konstatē, ka zvejas iespējas, kas Eiropas Savienībai iedalītas saskaņā ar jauno protokolu, nav izmantotas pilnībā, Komisija par to informē attiecīgās dalībvalstis. Atbildes nesniegšanu termiņā, kas jānosaka Padomei, uzskata par apstiprinājumu tam, ka attiecīgās dalībvalsts kuģi norādītajā laikposmā nepilnīgi izmanto tiem pieejamās zvejas iespējas. Ir jānosaka minētais termiņš.

| (6) | Lai garantētu Eiropas Savienības kuģu zvejas darbību turpināšanos, ar jaunajā protokolā paredzēts, ka ikviena no Pusēm protokolu var provizoriski piemērot no 2014. gada 1. janvāra. Tāpēc šī regula būtu jāpiemēro no dienas, kad sākas jaunā protokola provizoriskā piemērošana, |
| --- | --- |

(6)

Lai garantētu Eiropas Savienības kuģu zvejas darbību turpināšanos, ar jaunajā protokolā paredzēts, ka ikviena no Pusēm protokolu var provizoriski piemērot no 2014. gada 1. janvāra. Tāpēc šī regula būtu jāpiemēro no dienas, kad sākas jaunā protokola provizoriskā piemērošana,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Zvejas iespējas, kas noteiktas protokolā starp Eiropas Savienību un Komoru Salu Savienību, kurā noteiktas zvejas iespējas un finansiālais ieguldījums, kas paredzēts starp abām Pusēm spēkā esošajā Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē (turpmāk “protokols”), dalībvalstīm iedala šādi:

| a) | 42 tunzivju seineri






  — | Spānija 21 kuģis; |
| --- | --- | --- |

a)

42 tunzivju seineri

—

Spānija 21 kuģis;

| — | Francija 21 kuģis; |
| --- | --- |

—

Francija 21 kuģis;

| b) | 20 kuģi zvejai ar dreifējošām āķu jedām






  — | Spānija 8 kuģi; |
| --- | --- | --- |

b)

20 kuģi zvejai ar dreifējošām āķu jedām

—

Spānija 8 kuģi;

| — | Francija 9 kuģi; |
| --- | --- |

—

Francija 9 kuģi;

| — | Portugāle 3 kuģi. |
| --- | --- |

—

Portugāle 3 kuģi.

2.   Regulu (EK) Nr. 1006/2008 piemēro, neskarot protokolu un Partnerattiecību nolīgumu.

3.   Regulas (EK) Nr. 1006/2008 10. panta 1. punktā minētais termiņš, līdz kuram dalībvalstīm ir jāapstiprina, ka tās pilnīgi neizmanto saskaņā ar partnerattiecību nolīgumu iedalītās zvejas iespējas, ir desmit darbdienas no dienas, kurā Komisija informē dalībvalstis par to, ka zvejas iespējas nav pilnībā izmantotas.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2014. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 16. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

V. JUKNA

---

(1)  Padomes Regula (EK) Nr. 1563/2006 (2006. gada 5. oktobris), lai noslēgtu Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Komoru Salu Savienību (OV L 290, 20.10.2006., 6. lpp.).

1

(2)  Padomes Lēmums 2013/786/ES (2013. gada 16. decembris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu protokolu starp Eiropas Savienību un Komoru Salu Savienību, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts starp abām Pusēm spēkā esošajā Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē (Sk. šā Oficiālā Vēstneša 4. lpp.).

2

(3)  Padomes Regula (EK) Nr. 1006/2008 (2008. gada 29. septembris) par atļaujām, kuras Kopienas zvejas kuģiem izdod zvejas darbību veikšanai ārpus Kopienas ūdeņiem, un par trešo valstu kuģu piekļuvi Kopienas ūdeņiem un ar ko groza Regulas (EEK) Nr. 2847/93 un (EK) Nr. 1627/94 un atceļ Regulu (EK) Nr. 3317/94 (OV L 286, 29.10.2008., 33. lpp.).

3

---

| 21.12.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 349/28 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 349/28

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) Nr. 1391/2013

(2013. gada 14. oktobris),

ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 347/2013, ar ko nosaka Eiropas energoinfrastruktūras pamatnostādnes, attiecībā uz Savienības kopīgu interešu projektu sarakstu

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. aprīļa Regulu (ES) Nr. 347/2013, ar ko nosaka Eiropas energoinfrastruktūras pamatnostādnes un atceļ Lēmumu Nr. 1364/2006/EK, groza Regulu (EK) Nr. 713/2009, Regulu (EK) Nr. 714/2009 un Regulu (EK) Nr. 715/2009 (1), un jo īpaši tās 3. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Regula (ES) Nr. 347/2013 nosaka jaunu energoinfrastruktūras plānošanas un projektu īstenošanas satvaru laikposmam līdz 2020. gadam un pēc tam. Ar to ir noteikti deviņi prioritārie stratēģiskie infrastruktūras ģeogrāfiskie koridori elektroenerģijas, gāzes un naftas jomā un trīs Savienības mēroga infrastruktūras prioritārās jomas elektromaģistrālēm, viedajiem tīkliem un oglekļa dioksīda transporta tīkliem un ieviesta pārredzama un iekļaujoša procedūra konkrētu kopīgu interešu projektu (KIP) apzināšanai. Projektiem, kas atzīti par KIP, būs paātrinātas un racionalizētas atļauju piešķiršanas procedūras, labāka regulatīvā kārtība un attiecīgos gadījumos finansiāls atbalsts no Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (CEF). |
| --- | --- |

(1)

Regula (ES) Nr. 347/2013 nosaka jaunu energoinfrastruktūras plānošanas un projektu īstenošanas satvaru laikposmam līdz 2020. gadam un pēc tam. Ar to ir noteikti deviņi prioritārie stratēģiskie infrastruktūras ģeogrāfiskie koridori elektroenerģijas, gāzes un naftas jomā un trīs Savienības mēroga infrastruktūras prioritārās jomas elektromaģistrālēm, viedajiem tīkliem un oglekļa dioksīda transporta tīkliem un ieviesta pārredzama un iekļaujoša procedūra konkrētu kopīgu interešu projektu (KIP) apzināšanai. Projektiem, kas atzīti par KIP, būs paātrinātas un racionalizētas atļauju piešķiršanas procedūras, labāka regulatīvā kārtība un attiecīgos gadījumos finansiāls atbalsts no Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (CEF).

| (2) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 347/2013 3. panta 4. punktu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai izveidotu Savienības KIP sarakstu (“Savienības sarakstu”), pamatojoties uz reģionālajiem sarakstiem, ko pieņēmušas reģionālo grupu lēmējstruktūras, kā noteikts minētajā regulā. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 347/2013 3. panta 4. punktu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai izveidotu Savienības KIP sarakstu (“Savienības sarakstu”), pamatojoties uz reģionālajiem sarakstiem, ko pieņēmušas reģionālo grupu lēmējstruktūras, kā noteikts minētajā regulā.

| (3) | Projektu priekšlikumus, kas iesniegti iekļaušanai pirmajā Savienības KIP sarakstā, novērtēja reģionālās grupas, kas izveidotas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 347/2013 un ko veido dalībvalstu pārstāvji, valstu regulatīvās iestādes, pārvades sistēmu operatori (PSO), kā arī Komisija, Energoregulatoru sadarbības aģentūra (“Aģentūra”) un elektroenerģijas un gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkli (ENTSO-E un ENTSO-G). |
| --- | --- |

(3)

Projektu priekšlikumus, kas iesniegti iekļaušanai pirmajā Savienības KIP sarakstā, novērtēja reģionālās grupas, kas izveidotas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 347/2013 un ko veido dalībvalstu pārstāvji, valstu regulatīvās iestādes, pārvades sistēmu operatori (PSO), kā arī Komisija, Energoregulatoru sadarbības aģentūra (“Aģentūra”) un elektroenerģijas un gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkli (ENTSO-E un ENTSO-G).

| (4) | Reģionālo grupu darba ietvaros notika apspriešanās ar organizācijām, kas pārstāv attiecīgās ieinteresētās personas, tostarp ražotājus, sadales sistēmu operatorus, piegādātājus, patērētājus un vides aizsardzības organizācijas. |
| --- | --- |

(4)

Reģionālo grupu darba ietvaros notika apspriešanās ar organizācijām, kas pārstāv attiecīgās ieinteresētās personas, tostarp ražotājus, sadales sistēmu operatorus, piegādātājus, patērētājus un vides aizsardzības organizācijas.

| (5) | Par reģionālo sarakstu projektiem vienojās 2013. gada 13. jūlijā notikušajā tehniska līmeņa sanāksmē, kurā piedalījās Komisijas un attiecīgo dalībvalstu pārstāvji. Ievērojot Aģentūras 2013. gada 17. jūlija atzinumu par reģionālo sarakstu projektiem, reģionālo grupu lēmējstruktūras 2013. gada 24. jūlijā pieņēma galīgos reģionālos sarakstus. Visi ierosinātie projekti saņēma to dalībvalstu apstiprinājumu, ar kuru teritoriju tie ir saistīti, kā paredz LESD 172. pants un Regulas (ES) Nr. 347/2013 3. panta 3. punkta a) apakšpunkts. |
| --- | --- |

(5)

Par reģionālo sarakstu projektiem vienojās 2013. gada 13. jūlijā notikušajā tehniska līmeņa sanāksmē, kurā piedalījās Komisijas un attiecīgo dalībvalstu pārstāvji. Ievērojot Aģentūras 2013. gada 17. jūlija atzinumu par reģionālo sarakstu projektiem, reģionālo grupu lēmējstruktūras 2013. gada 24. jūlijā pieņēma galīgos reģionālos sarakstus. Visi ierosinātie projekti saņēma to dalībvalstu apstiprinājumu, ar kuru teritoriju tie ir saistīti, kā paredz LESD 172. pants un Regulas (ES) Nr. 347/2013 3. panta 3. punkta a) apakšpunkts.

| (6) | Savienības KIP saraksta pamatā ir galīgie reģionālie saraksti. Viens projekts tika no saraksta svītrots sakarā ar notiekošajām diskusijām par Natura 2000 teritoriju noteikšanu. |
| --- | --- |

(6)

Savienības KIP saraksta pamatā ir galīgie reģionālie saraksti. Viens projekts tika no saraksta svītrots sakarā ar notiekošajām diskusijām par Natura 2000 teritoriju noteikšanu.

| (7) | Šā pirmā Savienības KIP saraksta projekti tika novērtēti, pārbaudot to atbilstību Regulas (ES) Nr. 347/2013 4. pantā noteiktajiem projektu kritērijiem, un tika konstatēts, ka tie šiem kritērijiem atbilst. |
| --- | --- |

(7)

Šā pirmā Savienības KIP saraksta projekti tika novērtēti, pārbaudot to atbilstību Regulas (ES) Nr. 347/2013 4. pantā noteiktajiem projektu kritērijiem, un tika konstatēts, ka tie šiem kritērijiem atbilst.

| (8) | Pārreģionālā konsekvence tika nodrošināta, ņemot vērā Aģentūras 2013. gada 17. jūlija atzinumu. |
| --- | --- |

(8)

Pārreģionālā konsekvence tika nodrošināta, ņemot vērā Aģentūras 2013. gada 17. jūlija atzinumu.

| (9) | KIP ir norādīti sarakstā atbilstoši kārtībai, kādā Regulas (ES) Nr. 347/2013 I pielikumā ir norādīti prioritārie koridori. Projekti sarakstā nav sakārtoti prioritārā secībā. |
| --- | --- |

(9)

KIP ir norādīti sarakstā atbilstoši kārtībai, kādā Regulas (ES) Nr. 347/2013 I pielikumā ir norādīti prioritārie koridori. Projekti sarakstā nav sakārtoti prioritārā secībā.

| (10) | KIP ir norādīti sarakstā vai nu kā atsevišķi KIP, vai kā vairāku KIP kopas daļa. Daži KIP ir apvienoti vienā kopā, jo tie ir savstarpēji atkarīgi, potenciāli konkurējoši vai konkurējoši (2). Uz visiem KIP attiecas tās pašas tiesības un pienākumi, kas noteikti ar Regulu (ES) Nr. 347/2013. |
| --- | --- |

(10)

KIP ir norādīti sarakstā vai nu kā atsevišķi KIP, vai kā vairāku KIP kopas daļa. Daži KIP ir apvienoti vienā kopā, jo tie ir savstarpēji atkarīgi, potenciāli konkurējoši vai konkurējoši (2). Uz visiem KIP attiecas tās pašas tiesības un pienākumi, kas noteikti ar Regulu (ES) Nr. 347/2013.

| (11) | Savienības sarakstā ir KIP dažādos to norises posmos. Daži projekti joprojām ir vienā no agrīnajiem posmiem, t. i., priekšanalīzes, priekšizpētes vai novērtēšanas posmā. Šajos gadījumos vēl ir jāveic pētījumi, lai pierādītu, ka projekti ir tehniski un ekonomiski dzīvotspējīgi un ka tie atbilst Savienības tiesību aktiem un jo īpaši Savienības tiesību aktiem vides jomā. Šajā sakarā būtu pienācīgi jānoskaidro, jānovērtē un jānovērš vai jāmazina potenciālā negatīvā ietekme uz vidi. |
| --- | --- |

(11)

Savienības sarakstā ir KIP dažādos to norises posmos. Daži projekti joprojām ir vienā no agrīnajiem posmiem, t. i., priekšanalīzes, priekšizpētes vai novērtēšanas posmā. Šajos gadījumos vēl ir jāveic pētījumi, lai pierādītu, ka projekti ir tehniski un ekonomiski dzīvotspējīgi un ka tie atbilst Savienības tiesību aktiem un jo īpaši Savienības tiesību aktiem vides jomā. Šajā sakarā būtu pienācīgi jānoskaidro, jānovērtē un jānovērš vai jāmazina potenciālā negatīvā ietekme uz vidi.

| (12) | Projektu – jo sevišķi vēl agrīnajos posmos esošo projektu – iekļaušana Savienības KIP sarakstā neskar attiecīgo vides novērtēšanas un atļauju piešķiršanas procedūru rezultātus. Projekti, kas nav saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, būtu no Savienības KIP saraksta jāsvītro. KIP īstenošana, tostarp to atbilstība ES tiesību aktiem, būtu jāuzrauga valsts līmenī un saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 347/2013 5. pantu. |
| --- | --- |

(12)

Projektu – jo sevišķi vēl agrīnajos posmos esošo projektu – iekļaušana Savienības KIP sarakstā neskar attiecīgo vides novērtēšanas un atļauju piešķiršanas procedūru rezultātus. Projekti, kas nav saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, būtu no Savienības KIP saraksta jāsvītro. KIP īstenošana, tostarp to atbilstība ES tiesību aktiem, būtu jāuzrauga valsts līmenī un saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 347/2013 5. pantu.

| (13) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 347/2013 3. panta 4. punktu Savienības sarakstu pievieno minētajai regulai kā pielikumu. |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 347/2013 3. panta 4. punktu Savienības sarakstu pievieno minētajai regulai kā pielikumu.

| (14) | Tādēļ Regula (ES) Nr. 347/2013 būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(14)

Tādēļ Regula (ES) Nr. 347/2013 būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulai (ES) Nr. 347/2013 pievieno VII pielikumu saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 14. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 115, 25.4.2013., 39. lpp.

1

(2)  Kā paskaidrots pielikumā.

2

---

PIELIKUMS

Regulai (ES) Nr. 347/2013 pievieno šādu pielikumu:

“VII PIELIKUMS

Savienības kopīgu interešu projektu saraksts (“Savienības saraksts”), kas minēts 3. panta 4. punktā

A.   Veidojot Savienības sarakstu, Komisija piemēroja šādus principus:

1.   Kopīgu interešu projektu kopas

Daži KIP ir apvienoti kopās, jo tie ir savstarpēji atkarīgi, potenciāli konkurējoši vai konkurējoši. Veidojot KIP kopas, tika piemēroti šādi principi:

| — | Savstarpēji atkarīgu KIP kopu definē kā “kopu X, kurā ietilpst šādi KIP”. Savstarpēji atkarīgu projektu kopas ir izveidotas, lai apzinātu tos projektus, kas visi ir vajadzīgi vienas un tās pašas pārrobežu mēroga problēmas atrisināšanai un kas nodrošina sinerģiju, ja tos īsteno kopā. Šajā gadījumā ir jāīsteno visi projekti, lai gūtu ES mēroga labumu. |
| --- | --- |

—

Savstarpēji atkarīgu KIP kopu definē kā “kopu X, kurā ietilpst šādi KIP”. Savstarpēji atkarīgu projektu kopas ir izveidotas, lai apzinātu tos projektus, kas visi ir vajadzīgi vienas un tās pašas pārrobežu mēroga problēmas atrisināšanai un kas nodrošina sinerģiju, ja tos īsteno kopā. Šajā gadījumā ir jāīsteno visi projekti, lai gūtu ES mēroga labumu.

| — | Potenciāli konkurējošu KIP kopu definē kā “kopu X, kurā ietilpst viens vai vairāki no šiem KIP”. Potenciāli konkurējošu projektu kopas atspoguļo neskaidrības attiecībā uz pārrobežu problēmas apmēru. Šajā gadījumā ne visi kopā iekļautie KIP ir obligāti jāīsteno. Tas, vai tiks īstenoti visi projekti, vairāki projekti vai viens no projektiem, tiek atstāts tirgus ziņā – ar nosacījumu, ka tiek veikta nepieciešamā plānošana un saņemtas atļaujas un regulatīvie apstiprinājumi.. Projektu nepieciešamību atkārtoti novērtēs nākamajā KIP apzināšanas procesā, tostarp ņemot vērā jaudas vajadzības. |
| --- | --- |

—

Potenciāli konkurējošu KIP kopu definē kā “kopu X, kurā ietilpst viens vai vairāki no šiem KIP”. Potenciāli konkurējošu projektu kopas atspoguļo neskaidrības attiecībā uz pārrobežu problēmas apmēru. Šajā gadījumā ne visi kopā iekļautie KIP ir obligāti jāīsteno. Tas, vai tiks īstenoti visi projekti, vairāki projekti vai viens no projektiem, tiek atstāts tirgus ziņā – ar nosacījumu, ka tiek veikta nepieciešamā plānošana un saņemtas atļaujas un regulatīvie apstiprinājumi.. Projektu nepieciešamību atkārtoti novērtēs nākamajā KIP apzināšanas procesā, tostarp ņemot vērā jaudas vajadzības.

| — | Konkurējošu KIP kopu definē kā “kopu X, kurā ietilpst viens no šiem KIP”. Konkurējošu projektu kopas attiecas uz vienu un to pašu pārrobežu mēroga problēmu. Tomēr skaidrība par problēmas apmēru ir lielāka nekā iepriekš minētajā otrajā gadījumā, tāpēc ir skaidrs, ka ir jāīsteno tikai viens no KIP. Tas, kurš projekts tiek īstenots, tiek atstāts tirgus ziņā – ar nosacījumu, ka tiek veikta nepieciešamā plānošana un saņemtas atļaujas un regulatīvie apstiprinājumi. Vajadzības gadījumā projektu nepieciešamību atkārtoti novērtē nākamajā KIP apzināšanas kārtā. |
| --- | --- |

—

Konkurējošu KIP kopu definē kā “kopu X, kurā ietilpst viens no šiem KIP”. Konkurējošu projektu kopas attiecas uz vienu un to pašu pārrobežu mēroga problēmu. Tomēr skaidrība par problēmas apmēru ir lielāka nekā iepriekš minētajā otrajā gadījumā, tāpēc ir skaidrs, ka ir jāīsteno tikai viens no KIP. Tas, kurš projekts tiek īstenots, tiek atstāts tirgus ziņā – ar nosacījumu, ka tiek veikta nepieciešamā plānošana un saņemtas atļaujas un regulatīvie apstiprinājumi. Vajadzības gadījumā projektu nepieciešamību atkārtoti novērtē nākamajā KIP apzināšanas kārtā.

Uz visiem KIP attiecas vienas un tās pašas tiesības un pienākumi, kas noteikti ar Regulu (ES) Nr. 347/2013.

2.   Apakšstacijas, augstsprieguma līdzstrāvas savienotājstacijas un kompresorstacijas

Elektroenerģijas apakšstacijas un augstsprieguma līdzstrāvas savienotājstacijas un gāzes kompresorstacijas tiek uzskatītas par KIP daļu un nav konkrēti minētas, ja tās ģeogrāfiski atrodas uz pārvades līnijas. Ja tās atrodas citā vietā, tās ir konkrēti minētas. Uz šiem objektiem attiecas tiesības un pienākumi, kas noteikti ar Regulu (ES) Nr. 347/2013.

B.   Savienības kopīgu interešu projektu saraksts

1.   Prioritārais koridors “Jūras elektrotīkli ziemeļu jūrās” (“NSOG”)

| Nr. | Definīcija |
| --- | --- |
| 1.1. | Beļģijas un Apvienotās Karalistes kopa starp Zeebrugge un Canterbury [patlaban saukts par NEMO projektu], tostarp šādi KIP:






  1.1.1. | Starpsavienojums starp Zeebrugge (BE) un Richborough (UK) apkaimi |

Nr.

Definīcija

1.1.

Beļģijas un Apvienotās Karalistes kopa starp Zeebrugge un Canterbury [patlaban saukts par NEMO projektu], tostarp šādi KIP:

1.1.1.

Starpsavienojums starp Zeebrugge (BE) un Richborough (UK) apkaimi

| 1.1.2. | Iekšējā līnija starp Richborough apkaimi un Canterbury (UK) |
| --- | --- |

1.1.2.

Iekšējā līnija starp Richborough apkaimi un Canterbury (UK)

| 1.1.3. | Iekšējā līnija no Dungeness līdz Sellindge un no Sellindge līdz Canterbury (UK) |
| --- | --- |

1.1.3.

Iekšējā līnija no Dungeness līdz Sellindge un no Sellindge līdz Canterbury (UK)

1.2.

Beļģijas KIP – divi tīklgatavi jūras centri, kuri savienoti ar sauszemes apakšstaciju Zeebrugge (BE), kuros ieguldītas apsteidzošās investīcijas un kuri dara iespējamus turpmākus starpsavienojumus ar Franciju un/vai UK

1.3.

Dānijas un Vācijas kopa starp Endrup un Brunsbüttel, tostarp šādi KIP:

| 1.3.1. | Starpsavienojums starp Endrup (DK) un Niebüll (DE) |
| --- | --- |

1.3.1.

Starpsavienojums starp Endrup (DK) un Niebüll (DE)

| 1.3.2. | Iekšējā līnija starp Brunsbűttel un Niebűll (DE) |
| --- | --- |

1.3.2.

Iekšējā līnija starp Brunsbűttel un Niebűll (DE)

1.4.

Dānijas un Vācijas kopa starp Kasső un Dollern, tostarp šādi KIP:

| 1.4.1. | Starpsavienojums starp Kasső (DK) and Audorf (DE) |
| --- | --- |

1.4.1.

Starpsavienojums starp Kasső (DK) and Audorf (DE)

| 1.4.2. | Iekšējā līnija starp Audorf un Hamburg/Nord (DE) |
| --- | --- |

1.4.2.

Iekšējā līnija starp Audorf un Hamburg/Nord (DE)

| 1.4.3. | Iekšējā līnija starp Hamburg/Nord un Dollern (DE) |
| --- | --- |

1.4.3.

Iekšējā līnija starp Hamburg/Nord un Dollern (DE)

1.5.

Dānijas un Nīderlandes KIP – starpsavienojums starp Endrup (DK) un Eemshaven (NL)

1.6.

Francijas un Īrijas KIP – starpsavienojums starp La Martyre (FR) un Great Island vai Knockraha (IE)

1.7.

Francijas un Apvienotās Karalistes starpsavienojumu kopa, tostarp viens vai vairāki no šiem KIP:

| 1.7.1. | Francijas un Apvienotās Karalistes starpsavienojums starp Cotentin (FR) Exeter (UK) apkaimi [patlaban saukts par FAB projektu] |
| --- | --- |

1.7.1.

Francijas un Apvienotās Karalistes starpsavienojums starp Cotentin (FR) Exeter (UK) apkaimi [patlaban saukts par FAB projektu]

| 1.7.2. | Francijas un Apvienotās Karalistes starpsavienojums starp Tourbe (FR) un Chilling (UK) [patlaban saukts par IFA2 projektu] |
| --- | --- |

1.7.2.

Francijas un Apvienotās Karalistes starpsavienojums starp Tourbe (FR) un Chilling (UK) [patlaban saukts par IFA2 projektu]

| 1.7.3. | Francijas un Apvienotās Karalistes starpsavienojums starp Coquelles (FR) un Folkestone (UK) [patlaban saukts par ElecLink projektu] |
| --- | --- |

1.7.3.

Francijas un Apvienotās Karalistes starpsavienojums starp Coquelles (FR) un Folkestone (UK) [patlaban saukts par ElecLink projektu]

1.8.

Vācijas un Norvēģijas KIP – starpsavienojums starp Wilster (DE) un Tonstad (NO) [patlaban saukts par NORD.LINK projektu]

1.9.

Kopa, kas savieno tīklus, kuri saņem elektroenerģiju no atjaunojamiem energoavotiem Īrijā un Apvienotajā Karalistē, tostarp viens vai vairāki no šiem KIP:

| 1.9.1. | Īrijas un Apvienotās Karalistes starpsavienojums starp Co. Offaly (IE), Pembroke un Pentir (UK) |
| --- | --- |

1.9.1.

Īrijas un Apvienotās Karalistes starpsavienojums starp Co. Offaly (IE), Pembroke un Pentir (UK)

| 1.9.2. | Īrijas un Apvienotās Karalistes starpsavienojums starp Coolkeeragh–Coleraine centriem (IE) un Hunterston staciju, Islay, Argyll un Location C jūras vēja parkiem (UK) |
| --- | --- |

1.9.2.

Īrijas un Apvienotās Karalistes starpsavienojums starp Coolkeeragh–Coleraine centriem (IE) un Hunterston staciju, Islay, Argyll un Location C jūras vēja parkiem (UK)

| 1.9.3. | Īrijas un Apvienotās Karalistes starpsavienojums starp Ziemeļu mezglu, Dublinu un Codling Bank (IE) un Trawsfynyd un Pembroke (UK) |
| --- | --- |

1.9.3.

Īrijas un Apvienotās Karalistes starpsavienojums starp Ziemeļu mezglu, Dublinu un Codling Bank (IE) un Trawsfynyd un Pembroke (UK)

| 1.9.4. | Īrijas un Apvienotās Karalistes starpsavienojums starp Īrijas vidieni un Pembroke (UK) |
| --- | --- |

1.9.4.

Īrijas un Apvienotās Karalistes starpsavienojums starp Īrijas vidieni un Pembroke (UK)

| 1.9.5. | Īrijas un Apvienotās Karalistes starpsavienojums starp Īrijas vidieni un Alverdiscott, Devon (UK) |
| --- | --- |

1.9.5.

Īrijas un Apvienotās Karalistes starpsavienojums starp Īrijas vidieni un Alverdiscott, Devon (UK)

| 1.9.6. | Īrijas un Apvienotās Karalistes starpsavienojums starp Īrijas krastu un Pembroke (UK) |
| --- | --- |

1.9.6.

Īrijas un Apvienotās Karalistes starpsavienojums starp Īrijas krastu un Pembroke (UK)

1.10.

Norvēģijas un Apvienotās Karalistes KIP – starpsavienojums

1.11.

Elektroenerģijas akumulācijas projektu kopa Īrijā un saistītie savienojumi ar Apvienoto Karalisti, tostarp viens vai vairāki no šiem KIP:

| 1.11.1. | Hidroakumulācija Īrijas ziemeļrietumos |
| --- | --- |

1.11.1.

Hidroakumulācija Īrijas ziemeļrietumos

| 1.11.2. | Īrijas un Apvienotās Karalistes starpsavienojums starp Īrijas ziemeļrietumiem un vidieni (UK) |
| --- | --- |

1.11.2.

Īrijas un Apvienotās Karalistes starpsavienojums starp Īrijas ziemeļrietumiem un vidieni (UK)

| 1.11.3. | Hidroakumulācija (jūras ūdens) Īrijā – Glinsk |
| --- | --- |

1.11.3.

Hidroakumulācija (jūras ūdens) Īrijā – Glinsk

| 1.11.4. | Īrijas un Apvienotās Karalistes starpsavienojums starp Glinsk, Mayo (IE), un Connah’s Quai, Deeside (UK) |
| --- | --- |

1.11.4.

Īrijas un Apvienotās Karalistes starpsavienojums starp Glinsk, Mayo (IE), un Connah’s Quai, Deeside (UK)

1.12.

KIP – enerģijas akumulācija ar saspiestu gaisu Apvienotajā Karalistē – Larne

2.   Prioritārais koridors “Ziemeļu–dienvidu elektrotīklu starpsavienojumi Rietumeiropā” (“NSI West Electricity”)

| Nr. | Definīcija |
| --- | --- |
| 2.1. | KIP – Austrijas iekšēja līnija starp Westtirol un Zell–Ziller (AT), lai palielinātu jaudu uz AT/DE robežas |
| 2.2. | Beļģijas un Vācijas kopa starp Lixhe and Oberzier [patlaban saukts par ALEGrO projektu], tostarp šādi KIP:






  2.2.1. | Starpsavienojums starp Lixhe (BE) un Oberzier (DE) |

Nr.

Definīcija

2.1.

KIP – Austrijas iekšēja līnija starp Westtirol un Zell–Ziller (AT), lai palielinātu jaudu uz AT/DE robežas

2.2.

Beļģijas un Vācijas kopa starp Lixhe and Oberzier [patlaban saukts par ALEGrO projektu], tostarp šādi KIP:

2.2.1.

Starpsavienojums starp Lixhe (BE) un Oberzier (DE)

| 2.2.2. | Iekšēja līnija starp Lixhe un Herderen (BE) |
| --- | --- |

2.2.2.

Iekšēja līnija starp Lixhe un Herderen (BE)

| 2.2.3. | Jauna apakšstacija Zutendaal (BE) |
| --- | --- |

2.2.3.

Jauna apakšstacija Zutendaal (BE)

2.3.

Beļģijas un Luksemburgas kopa jaudas palielināšanai uz BE/LU robežas, tostarp šādi KIP:

| 2.3.1. | Koordinēta fāzu maiņas transformatora uzstādīšana un ekspluatācija Schifflange (LU) |
| --- | --- |

2.3.1.

Koordinēta fāzu maiņas transformatora uzstādīšana un ekspluatācija Schifflange (LU)

| 2.3.2. | Starpsavienojums starp Aubange (BE) un Bascharage/Schifflange (LU) |
| --- | --- |

2.3.2.

Starpsavienojums starp Aubange (BE) un Bascharage/Schifflange (LU)

2.4.

Francijas un Itālijas KIP – starpsavienojums starp Codrongianos (IT), Lucciana (Corsica, FR) un Suvereto (IT) [patlaban saukts par SA.CO.I. 3 projektu]

2.5.

Francijas un Itālijas kopa starp Grande Ile un Piossasco, tostarp šādi KIP:

| 2.5.1. | Starpsavienojums starp Grande Ile (FR) un Piossasco (IT) [patlaban saukts par Savoie–Piemont projektu] |
| --- | --- |

2.5.1.

Starpsavienojums starp Grande Ile (FR) un Piossasco (IT) [patlaban saukts par Savoie–Piemont projektu]

| 2.5.2. | Iekšēja līnija starp Trino un Lacchiarella (IT) |
| --- | --- |

2.5.2.

Iekšēja līnija starp Trino un Lacchiarella (IT)

2.6.

Spānijas KIP iekšēja līnija starp Santa Llogaia un Bescanó (ES), lai palielinātu starpsavienojuma jaudu starp Bescanó (ES) un Baixas (FR)

2.7.

Francijas un Spānijas KIP – starpsavienojums starp Aquitaine (FR) un Basku zemi (ES)

2.8.

KIP – koordinēta fāzu maiņas transformatora uzstādīšana un ekspluatācija Arkale (ES), lai palielinātu starpsavienojuma jaudu starp Argia (FR) un Arkale (ES)

2.9.

Vācijas KIP – iekšēja līnija starp Osterath un Philippsburg (DE), lai palielinātu jaudu pie rietumu robežām

2.10.

Vācijas KIP – iekšēja līnija starp Brunsbüttel–Grοβgartach un Wilster–Grafenrheinfeld (DE), lai palielinātu jaudu pie ziemeļu un dienvidu robežām

2.11.

Vācijas, Austrijas un Šveices kopa jaudas palielināšanai Konstancas ezera apkaimē, tostarp šādi KIP:

| 2.11.1. | Starpsavienojums starp robežrajonu (DE), Meiningen (AT) un Rüthi (CH); |
| --- | --- |

2.11.1.

Starpsavienojums starp robežrajonu (DE), Meiningen (AT) un Rüthi (CH);

| 2.11.2. | Iekšēja līnija reģionā no Rommelsbach savienojuma punkta līdz Herbertingen, no Herbertingen līdz Tiengen, no Wullenstetten savienojuma punkta līdz Niederwangen (DE) savienojuma punktam un DE–AT robežreģionā |
| --- | --- |

2.11.2.

Iekšēja līnija reģionā no Rommelsbach savienojuma punkta līdz Herbertingen, no Herbertingen līdz Tiengen, no Wullenstetten savienojuma punkta līdz Niederwangen (DE) savienojuma punktam un DE–AT robežreģionā

2.12.

Vācijas un Nīderlandes KIP – starpsavienojums starp Niederrhein (DE) un Doetinchem (NL)

2.13.

Īrijas un Apvienotās Karalistes (Ziemeļīrijas) kopas starpsavienojumi, tostarp viens vai vairāki no šiem KIP:

| 2.13.1. | Īrijas un Apvienotās Karalistes starpsavienojums starp Woodland (IE) un Turleenan (UK–Ziemeļīrija) |
| --- | --- |

2.13.1.

Īrijas un Apvienotās Karalistes starpsavienojums starp Woodland (IE) un Turleenan (UK–Ziemeļīrija)

| 2.13.2. | Īrijas un Apvienotās Karalistes starpsavienojums starp Srananagh (IE) un Turleenan (UK–Ziemeļīrija) |
| --- | --- |

2.13.2.

Īrijas un Apvienotās Karalistes starpsavienojums starp Srananagh (IE) un Turleenan (UK–Ziemeļīrija)

2.14.

Itālijas un Šveices KIP – starpsavienojums starp Thusis/Sils (CH) un Verderio Inferiore (IT)

2.15.

Itālijas un Šveices kopa jaudas palielināšanai uz IT/CH robežas, tostarp šādi KIP:

| 2.15.1. | Starpsavienojums starp Airolo (CH) un Baggio (IT) |
| --- | --- |

2.15.1.

Starpsavienojums starp Airolo (CH) un Baggio (IT)

| 2.15.2. | Magenta apakšstacijas (IT) modernizēšana |
| --- | --- |

2.15.2.

Magenta apakšstacijas (IT) modernizēšana

| 2.15.3. | Iekšēja līnija starp Pavia un Piacenza (IT) |
| --- | --- |

2.15.3.

Iekšēja līnija starp Pavia un Piacenza (IT)

| 2.15.4. | Iekšēja līnija starp Tirano un Verderio (IT) |
| --- | --- |

2.15.4.

Iekšēja līnija starp Tirano un Verderio (IT)

2.16.

Portugāles kopa jaudas palielināšanai uz PT/ES robežas, tostarp šādi KIP:

| 2.16.1. | Iekšēja līnija starp Pedralva un Alfena (PT) |
| --- | --- |

2.16.1.

Iekšēja līnija starp Pedralva un Alfena (PT)

| 2.16.2. | Iekšēja līnija starp Pedralva un Vila Fria B (PT) |
| --- | --- |

2.16.2.

Iekšēja līnija starp Pedralva un Vila Fria B (PT)

| 2.16.3. | Iekšēja līnija starp Frades B, Ribeira de Pena un Feira (PT) |
| --- | --- |

2.16.3.

Iekšēja līnija starp Frades B, Ribeira de Pena un Feira (PT)

2.17.

Portugāles un Spānijas KIP – starpsavienojums starp Vila Fria–Vila do Conde–Recarei (PT) un Beariz–Fontefría (ES)

2.18.

KIP hidroakumulācijas jaudas palielināšanai Austrijā – Kaunertal, Tyrol

2.19.

Hidroakumulācijas KIP Austrijā – Obervermuntwerk II, Vorarlberg provincē

2.20.

KIP hidroakumulācijas jaudas palielināšanai Austrijā – Limberg III, Salzburg

2.21.

Hidroakumulācijas KIP Vācijā – Riedl

3.   Prioritārais koridors “Ziemeļu–dienvidu elektroenerģijas starpsavienojumi Austrumeiropas vidienē un dienvidos” (“NSI East Electricity”)

| Nr. | Definīcija |
| --- | --- |
| 3.1. | Austrijas un Vācijas kopa starp St. Peter un Isar, tostarp šādi KIP:






  3.1.1. | Starpsavienojums starp St. Peter (AT) un Isar (DE) |

Nr.

Definīcija

3.1.

Austrijas un Vācijas kopa starp St. Peter un Isar, tostarp šādi KIP:

3.1.1.

Starpsavienojums starp St. Peter (AT) un Isar (DE)

| 3.1.2. | Iekšēja līnija starp St. Peter un Tauern (AT) |
| --- | --- |

3.1.2.

Iekšēja līnija starp St. Peter un Tauern (AT)

| 3.1.3. | Iekšēja līnija starp St. Peter un Ernsthofen (AT) |
| --- | --- |

3.1.3.

Iekšēja līnija starp St. Peter un Ernsthofen (AT)

3.2.

Austrijas un Itālijas kopa starp Lienz un Veneto reģionu, tostarp šādi KIP:

| 3.2.1. | Starpsavienojums starp Lienz (AT) un Veneto reģionu (IT) |
| --- | --- |

3.2.1.

Starpsavienojums starp Lienz (AT) un Veneto reģionu (IT)

| 3.2.2. | Iekšēja līnija starp Lienz un Obersielach (AT) |
| --- | --- |

3.2.2.

Iekšēja līnija starp Lienz un Obersielach (AT)

| 3.2.3. | Iekšēja līnija starp Volpago un Ziemeļvenēciju (IT) |
| --- | --- |

3.2.3.

Iekšēja līnija starp Volpago un Ziemeļvenēciju (IT)

3.3.

Austrijas un Itālijas KIP starpsavienojums starp Nauders (AT) un Milānas reģionu (IT)

3.4.

Austrijas un Itālijas KIP starpsavienojums starp Wurmlach (AT) un Somplago (IT)

3.5.

Bosnijas un Hercegovinas un Horvātijas kopa starp Banja Luka un Lika, tostarp šādi KIP:

| 3.5.1. | Starpsavienojums starp Banja Luka (BA) un Lika (HR) |
| --- | --- |

3.5.1.

Starpsavienojums starp Banja Luka (BA) un Lika (HR)

| 3.5.2. | Iekšējas līnijas starp Brinje, Lika, Velebit un Konjsko (HR) |
| --- | --- |

3.5.2.

Iekšējas līnijas starp Brinje, Lika, Velebit un Konjsko (HR)

3.6.

Bulgārijas kopa jaudas palielināšanai ar Grieķiju un Rumāniju, tostarp šādi KIP:

| 3.6.1. | Iekšēja līnija starp Vetren un Blagoevgrad (BG) |
| --- | --- |

3.6.1.

Iekšēja līnija starp Vetren un Blagoevgrad (BG)

| 3.6.2. | Iekšēja līnija starp Tsarevets un Plovdiv (BG) |
| --- | --- |

3.6.2.

Iekšēja līnija starp Tsarevets un Plovdiv (BG)

3.7.

Bulgārijas un Grieķijas kopa starp Maritsa East 1 un N. Santa, tostarp šādi KIP:

| 3.7.1. | Starpsavienojums starp Maritsa East 1 (BG) un N. Santa (EL) |
| --- | --- |

3.7.1.

Starpsavienojums starp Maritsa East 1 (BG) un N. Santa (EL)

| 3.7.2. | Iekšēja līnija starp Maritsa East 1 un Plovdiv (BG) |
| --- | --- |

3.7.2.

Iekšēja līnija starp Maritsa East 1 un Plovdiv (BG)

| 3.7.3. | Iekšēja līnija starp Maritsa East 1 un Maritsa East 3 (BG) |
| --- | --- |

3.7.3.

Iekšēja līnija starp Maritsa East 1 un Maritsa East 3 (BG)

| 3.7.4. | Iekšēja līnija starp Maritsa East 1 un Burgas (BG) |
| --- | --- |

3.7.4.

Iekšēja līnija starp Maritsa East 1 un Burgas (BG)

3.8.

Bulgārijas un Rumānijas kopa jaudas palielināšanai, tostarp šādi KIP:

| 3.8.1. | Iekšēja līnija starp Dobrudja un Burgas (BG) |
| --- | --- |

3.8.1.

Iekšēja līnija starp Dobrudja un Burgas (BG)

| 3.8.2. | Iekšēja līnija starp Vidino un Svoboda (BG) |
| --- | --- |

3.8.2.

Iekšēja līnija starp Vidino un Svoboda (BG)

| 3.8.3. | Iekšēja līnija starp Svoboda (BG) un Varna (BG)–Stupina (RO) starpsavienojuma dalījuma vietu Bulgārijā |
| --- | --- |

3.8.3.

Iekšēja līnija starp Svoboda (BG) un Varna (BG)–Stupina (RO) starpsavienojuma dalījuma vietu Bulgārijā

| 3.8.4. | Iekšēja līnija starp Cernavoda un Stalpu (RO) |
| --- | --- |

3.8.4.

Iekšēja līnija starp Cernavoda un Stalpu (RO)

| 3.8.5. | Iekšēja līnija starp Gutinas un Smardan (RO) |
| --- | --- |

3.8.5.

Iekšēja līnija starp Gutinas un Smardan (RO)

| 3.8.6. | Iekšēja līnija starp Gadalin un Suceava (RO) |
| --- | --- |

3.8.6.

Iekšēja līnija starp Gadalin un Suceava (RO)

3.9.

Horvātijas, Ungārijas un Slovēnijas kopa starp Žerjavenec/Heviz un Cirkovce, tostarp šādi KIP:

| 3.9.1. | Starpsavienojums starp Žerjavenec (HR)/Heviz (HU) un Cirkovce (SI) |
| --- | --- |

3.9.1.

Starpsavienojums starp Žerjavenec (HR)/Heviz (HU) un Cirkovce (SI)

| 3.9.2. | Iekšēja līnija starp Divača un Beričevo (SI) |
| --- | --- |

3.9.2.

Iekšēja līnija starp Divača un Beričevo (SI)

| 3.9.3. | Iekšēja līnija starp Beričevo un Podlog (SI) |
| --- | --- |

3.9.3.

Iekšēja līnija starp Beričevo un Podlog (SI)

| 3.9.4. | Iekšēja līnija starp Podlog un Cirkovce (SI) |
| --- | --- |

3.9.4.

Iekšēja līnija starp Podlog un Cirkovce (SI)

3.10.

Izraēlas, Kipras un Grieķijas kopa starp Hadera un Attica reģionu [patlaban saukts par Euro Asia Interconnector], tostarp šādi KIP:

| 3.10.1. | Starpsavienojums starp Hadera (IL) un Vasilikos (CY) |
| --- | --- |

3.10.1.

Starpsavienojums starp Hadera (IL) un Vasilikos (CY)

| 3.10.2. | Starpsavienojums starp Vasilikos (CY) un Korakia, Krētu (EL) |
| --- | --- |

3.10.2.

Starpsavienojums starp Vasilikos (CY) un Korakia, Krētu (EL)

| 3.10.3. | Iekšēja līnija starp Korakia, Krētu, un Attica reģionu (EL) |
| --- | --- |

3.10.3.

Iekšēja līnija starp Korakia, Krētu, un Attica reģionu (EL)

3.11.

Čehijas Republikas kopa – iekšējās līnijas, lai palielinātu jaudu uz ziemeļrietumu un dienvidu robežām, tostarp šādi KIP:

| 3.11.1. | Iekšēja līnija starp Vernerov un Vitkov (CZ) |
| --- | --- |

3.11.1.

Iekšēja līnija starp Vernerov un Vitkov (CZ)

| 3.11.2. | Iekšēja līnija starp Vitkov un Prestice (CZ) |
| --- | --- |

3.11.2.

Iekšēja līnija starp Vitkov un Prestice (CZ)

| 3.11.3. | Iekšēja līnija starp Prestice un Kocin (CZ) |
| --- | --- |

3.11.3.

Iekšēja līnija starp Prestice un Kocin (CZ)

| 3.11.4. | Iekšēja līnija starp Kocin un Mirovka (CZ) |
| --- | --- |

3.11.4.

Iekšēja līnija starp Kocin un Mirovka (CZ)

| 3.11.5. | Iekšēja līnija starp Mirovka un Cebin (CZ) |
| --- | --- |

3.11.5.

Iekšēja līnija starp Mirovka un Cebin (CZ)

3.12.

KIP – iekšējā līnija Vācijā starp Lauchstädt un Meitingen, lai palielinātu jaudu uz austrumu robežām

3.13.

KIP – iekšējā līnija Vācijā starp Halle/Saale un Schweinfurt, lai palielinātu jaudu ziemeļdienvidu koridora austrumu daļā

3.14.

Vācijas un Polijas kopa starp Eisenhűttenstadt un Plewiska [patlaban saukts par GerPol Power Bridge projektu], tostarp šādi KIP:

| 3.14.1. | Starpsavienojums starp Eisenhűttenstadt (DE) un Plewiska (PL) |
| --- | --- |

3.14.1.

Starpsavienojums starp Eisenhűttenstadt (DE) un Plewiska (PL)

| 3.14.2. | Iekšēja līnija starp Krajnik un Baczyna (PL) |
| --- | --- |

3.14.2.

Iekšēja līnija starp Krajnik un Baczyna (PL)

| 3.14.3. | Iekšēja līnija starp Mikułowa un Świebodzice (PL) |
| --- | --- |

3.14.3.

Iekšēja līnija starp Mikułowa un Świebodzice (PL)

3.15.

Vācijas un Polijas kopa starp Vierraden un Krajnik, tostarp šādi KIP:

| 3.15.1. | Starpsavienojums starp Vierraden (DE) un Krajnik (PL) |
| --- | --- |

3.15.1.

Starpsavienojums starp Vierraden (DE) un Krajnik (PL)

| 3.15.2. | Koordinēta fāzu maiņas transformatoru uzstādīšana un ekspluatācija starpsavienojuma līnijās starp Krajnik (PL)–Vierraden (DE) un Mikulowa (PL)–Hagenwerder (DE) |
| --- | --- |

3.15.2.

Koordinēta fāzu maiņas transformatoru uzstādīšana un ekspluatācija starpsavienojuma līnijās starp Krajnik (PL)–Vierraden (DE) un Mikulowa (PL)–Hagenwerder (DE)

3.16.

Ungārijas un Slovākijas kopa starp Gőnyϋ un Gabčikovo, tostarp šādi KIP:

| 3.16.1. | Starpsavienojums starp Gőnyϋ (HU) un Gabčikovo (SK) |
| --- | --- |

3.16.1.

Starpsavienojums starp Gőnyϋ (HU) un Gabčikovo (SK)

| 3.16.2. | Iekšēja līnija starp Velký Ďur un Gabčikovo (SK) |
| --- | --- |

3.16.2.

Iekšēja līnija starp Velký Ďur un Gabčikovo (SK)

| 3.16.3. | Győr apakšstacijas (HU) paplašināšana |
| --- | --- |

3.16.3.

Győr apakšstacijas (HU) paplašināšana

3.17.

Ungārijas un Slovākijas KIP – starpsavienojums starp Sajóvánka (HU) un Rimavská Sobota (SK)

3.18.

Ungārijas un Slovākijas kopa starp Kisvárda rajonu un Velké Kapušany, tostarp šādi KIP:

| 3.18.1. | Starpsavienojums starp Kisvárda rajonu (HU) un Velké Kapušany (SK) |
| --- | --- |

3.18.1.

Starpsavienojums starp Kisvárda rajonu (HU) un Velké Kapušany (SK)

| 3.18.2. | Iekšēja līnija starp Lemešany un Velké Kapušany (SK) |
| --- | --- |

3.18.2.

Iekšēja līnija starp Lemešany un Velké Kapušany (SK)

3.19.

Itālijas un Melnkalnes kopa starp Villanova un Lastva, tostarp šādi KIP:

| 3.19.1. | Starpsavienojums starp Villanova (IT) un Lastva (ME) |
| --- | --- |

3.19.1.

Starpsavienojums starp Villanova (IT) un Lastva (ME)

| 3.19.2. | Iekšēja līnija starp Fano un Teramo (IT) |
| --- | --- |

3.19.2.

Iekšēja līnija starp Fano un Teramo (IT)

| 3.19.3. | Iekšēja līnija starp Foggia un Villanova (IT) |
| --- | --- |

3.19.3.

Iekšēja līnija starp Foggia un Villanova (IT)

3.20.

Itālijas un Slovēnijas kopa starp Udine rietumiem un Okroglo, tostarp šādi KIP:

| 3.20.1. | Starpsavienojums starp Udine rietumiem (IT) un Okroglo (SI) |
| --- | --- |

3.20.1.

Starpsavienojums starp Udine rietumiem (IT) un Okroglo (SI)

| 3.20.2. | Iekšēja līnija starp Udine rietumiem un Redipuglia (IT) |
| --- | --- |

3.20.2.

Iekšēja līnija starp Udine rietumiem un Redipuglia (IT)

3.21.

Itālijas un Slovēnijas KIP – starpsavienojums starp Salgareda (IT) un Divača–Bericevo reģionu (SI)

3.22.

Rumānijas un Serbijas kopa starp Resita un Pancevo, tostarp šādi KIP:

| 3.22.1. | Starpsavienojums starp Resita (RO) un Pancevo (RS) |
| --- | --- |

3.22.1.

Starpsavienojums starp Resita (RO) un Pancevo (RS)

| 3.22.2 | Iekšēja līnija starp Portile de Fier un Resita (RO) |
| --- | --- |

3.22.2

Iekšēja līnija starp Portile de Fier un Resita (RO)

| 3.22.3. | Iekšēja līnija starp Resita un Timisoara/Sacalaz (RO) |
| --- | --- |

3.22.3.

Iekšēja līnija starp Resita un Timisoara/Sacalaz (RO)

| 3.22.4. | Iekšēja līnija starp Arad un Timisoara/Sacalaz (RO) |
| --- | --- |

3.22.4.

Iekšēja līnija starp Arad un Timisoara/Sacalaz (RO)

3.23.

Hidroakumulācijas KIP Bulgārijā – Yadenitsa

3.24.

Hidroakumulācijas KIP Grieķijā – Amfilochia

3.25.

Akumulatoru sistēmu KIP Dienviditālijas centrālajā daļā

3.26.

Hidroakumulācijas KIP Polijā – Mloty

4.   Prioritārais koridors “Baltijas enerģijas tirgus starpsavienojuma plāns” (“BEMIP Electricity”)

| Nr. | Definīcija |
| --- | --- |
| 4.1. | Dānijas un Vācijas KIP – starpsavienojums starp Ishőj/Bjæverskov (DK) un Bentwisch/Gűstrow (DE) ar jūras vēja parkiem Kriegers Flak (DK) un Baltic 2 (DE) [patlaban saukts par Kriegers Flak Combined Grid Solution] |
| 4.2. | Igaunijas un Latvijas kopa starp Kilingi–Nõmme un Rīgu [patlaban saukts par trešo starpsavienojumu], tostarp šādi KIP:






  4.2.1. | Starpsavienojums starp Kilingi–Nõmme (EE) un Rīgas CHP2 apakšstaciju (LV) |

Nr.

Definīcija

4.1.

Dānijas un Vācijas KIP – starpsavienojums starp Ishőj/Bjæverskov (DK) un Bentwisch/Gűstrow (DE) ar jūras vēja parkiem Kriegers Flak (DK) un Baltic 2 (DE) [patlaban saukts par Kriegers Flak Combined Grid Solution]

4.2.

Igaunijas un Latvijas kopa starp Kilingi–Nõmme un Rīgu [patlaban saukts par trešo starpsavienojumu], tostarp šādi KIP:

4.2.1.

Starpsavienojums starp Kilingi–Nõmme (EE) un Rīgas CHP2 apakšstaciju (LV)

| 4.2.2. | Iekšēja līnija starp Harku un Sindi (EE) |
| --- | --- |

4.2.2.

Iekšēja līnija starp Harku un Sindi (EE)

4.3.

Igaunijas/Latvijas/Lietuvas KIP – sinhrons starpsavienojums ar kontinentālās Eiropas tīkliem

4.4.

Latvijas un Zviedrijas kopa jaudas palielināšanai [patlaban dēvēts par NordBalt projektu], tostarp šādi KIP:

| 4.4.1. | Iekšējā līnija starp Ventspili, Tumi un Imantu (LV) |
| --- | --- |

4.4.1.

Iekšējā līnija starp Ventspili, Tumi un Imantu (LV)

| 4.4.2. | Iekšēja līnija starp Ekhyddan un Nybro/Hemsjö (SE) |
| --- | --- |

4.4.2.

Iekšēja līnija starp Ekhyddan un Nybro/Hemsjö (SE)

4.5.

Lietuvas un Polijas kopa starp Alytus (LT) un Elk (PL), tostarp šādi KIP:

| 4.5.1. | Starpsavienojuma starp Alytus (LT) un LT/PL robežu LT daļa |
| --- | --- |

4.5.1.

Starpsavienojuma starp Alytus (LT) un LT/PL robežu LT daļa

| 4.5.2. | Iekšēja līnija starp Stanisławów un Olsztyn Mątki (PL) |
| --- | --- |

4.5.2.

Iekšēja līnija starp Stanisławów un Olsztyn Mątki (PL)

| 4.5.3. | Iekšēja līnija starp Kozienice un Siedlce Ujrzanów (PL) |
| --- | --- |

4.5.3.

Iekšēja līnija starp Kozienice un Siedlce Ujrzanów (PL)

| 4.5.4. | Iekšēja līnija starp Płock un Olsztyn Mątki (PL) |
| --- | --- |

4.5.4.

Iekšēja līnija starp Płock un Olsztyn Mątki (PL)

4.6.

Hidroakumulācijas KIP Igaunijā – Muuga

4.7.

KIP hidroakumulācijas jaudas palielināšanai Lietuvā – Kruonis

5.   Prioritārais koridors “Ziemeļu–dienvidu gāzes starpsavienojumi Rietumeiropā” (“NSI West Gas”)

Projekti, kas nodrošina divvirzienu plūsmas starp Īriju un Apvienoto Karalisti

| Nr. | Definīcija |
| --- | --- |
| 5.1. | Kopa, kas nodrošina divvirzienu plūsmas no Ziemeļīrijas uz Lielbritāniju un Īriju, kā arī no Īrijas uz Apvienoto Karalisti, tostarp šādi KIP:






  5.1.1. | Fiziska reversā plūsma Moffat starpsavienojuma punktā (Īrija/Apvienotā Karaliste) |

Nr.

Definīcija

5.1.

Kopa, kas nodrošina divvirzienu plūsmas no Ziemeļīrijas uz Lielbritāniju un Īriju, kā arī no Īrijas uz Apvienoto Karalisti, tostarp šādi KIP:

5.1.1.

Fiziska reversā plūsma Moffat starpsavienojuma punktā (Īrija/Apvienotā Karaliste)

| 5.1.2. | SNIP cauruļvada (no Skotijas uz Ziemeļīriju) modernizācija, lai to pielāgotu fiziskajai reversajai plūsmai starp Ballylumford un Twynholm |
| --- | --- |

5.1.2.

SNIP cauruļvada (no Skotijas uz Ziemeļīriju) modernizācija, lai to pielāgotu fiziskajai reversajai plūsmai starp Ballylumford un Twynholm

| 5.1.3. | Islandmagee pazemes gāzes krātuves (PGK) izveide Larne (Ziemeļīrija) |
| --- | --- |

5.1.3.

Islandmagee pazemes gāzes krātuves (PGK) izveide Larne (Ziemeļīrija)

5.2.

KIP Skotijas dienvidrietumu sauszemes sistēmas dubultošana starp Cluden un Brighouse Bay (Apvienotā Karaliste)

5.3.

KIP Shannon sašķidrinātas dabasgāzes terminālis, kas atrodas starp Tarbert un Ballylongford (Īrija)

Projekti, kas nodrošina divvirzienu plūsmas starp Portugāli, Spāniju, Franciju un Vāciju

| Nr. | Definīcija |
| --- | --- |
| 5.4. | KIP trešais starpsavienojuma punkts starp Portugāli un Spāniju |
| 5.5. | KIP austrumu ass Spānija–Francija - starpsavienojuma punkts starp Ibērijas pussalu un Franciju Le Perthus [patlaban saukts par Midcat] |
| 5.6. | KIP Francijas tīkla pastiprināšana virzienā no dienvidiem uz ziemeļiem – reversā plūsma no Francijas uz Vāciju Obergailbach/Medelsheim starpsavienojuma punktā (Francija) |
| 5.7. | KIP Francijas tīkla pastiprināšana virzienā no dienvidiem uz ziemeļiem Burgundijas cauruļvadā starp Etrez un Voisines (Francija) |
| 5.8. | KIP Francijas tīkla pastiprināšana virzienā no dienvidiem uz ziemeļiem Lionas cauruļvada austrumu daļā starp Saint-Avit un Etrez (Francija) |

Nr.

Definīcija

5.4.

KIP trešais starpsavienojuma punkts starp Portugāli un Spāniju

5.5.

KIP austrumu ass Spānija–Francija - starpsavienojuma punkts starp Ibērijas pussalu un Franciju Le Perthus [patlaban saukts par Midcat]

5.6.

KIP Francijas tīkla pastiprināšana virzienā no dienvidiem uz ziemeļiem – reversā plūsma no Francijas uz Vāciju Obergailbach/Medelsheim starpsavienojuma punktā (Francija)

5.7.

KIP Francijas tīkla pastiprināšana virzienā no dienvidiem uz ziemeļiem Burgundijas cauruļvadā starp Etrez un Voisines (Francija)

5.8.

KIP Francijas tīkla pastiprināšana virzienā no dienvidiem uz ziemeļiem Lionas cauruļvada austrumu daļā starp Saint-Avit un Etrez (Francija)

Divvirzienu plūsmas starp Itāliju, Šveici, Vāciju un Beļģiju/Franciju

| Nr. | Definīcija |
| --- | --- |
| 5.9. | KIP reversās plūsmas starpsavienojums starp Šveici un Franciju |
| 5.10. | KIP reversās plūsmas starpsavienojums TENP cauruļvadā Vācijā |
| 5.11. | KIP reversās plūsmas starpsavienojums starp Itāliju un Šveici Passo Gries starpsavienojuma punktā |
| 5.12. | KIP reversās plūsmas starpsavienojums TENP cauruļvadā uz Eynatten starpsavienojuma punktu (Vācija) |

Nr.

Definīcija

5.9.

KIP reversās plūsmas starpsavienojums starp Šveici un Franciju

5.10.

KIP reversās plūsmas starpsavienojums TENP cauruļvadā Vācijā

5.11.

KIP reversās plūsmas starpsavienojums starp Itāliju un Šveici Passo Gries starpsavienojuma punktā

5.12.

KIP reversās plūsmas starpsavienojums TENP cauruļvadā uz Eynatten starpsavienojuma punktu (Vācija)

Starpsavienojumu pilnveide starp Nīderlandi, Beļģiju, Franciju un Luksemburgu

| Nr. | Definīcija |
| --- | --- |
| 5.13. | KIP jauns starpsavienojums starp Pitgam (Francija) un Maldegem (Beļģija) |
| 5.14. | KIP Francijas tīkla pastiprināšana virzienā no dienvidiem uz ziemeļiem Arc de Dierrey cauruļvadā starp Cuvilly, Dierrey un Voisines (Francija) |
| 5.15. | Kopa gāzes kompresoru optimizācijas īstenošanai Nīderlandē, tostarp šādi KIP:






  5.15.1. | Emden (no Norvēģijas uz Nīderlandi) |

Nr.

Definīcija

5.13.

KIP jauns starpsavienojums starp Pitgam (Francija) un Maldegem (Beļģija)

5.14.

KIP Francijas tīkla pastiprināšana virzienā no dienvidiem uz ziemeļiem Arc de Dierrey cauruļvadā starp Cuvilly, Dierrey un Voisines (Francija)

5.15.

Kopa gāzes kompresoru optimizācijas īstenošanai Nīderlandē, tostarp šādi KIP:

5.15.1.

Emden (no Norvēģijas uz Nīderlandi)

| 5.15.2. | Winterswijk/Zevenaar (no Nīderlandes uz Vāciju) |
| --- | --- |

5.15.2.

Winterswijk/Zevenaar (no Nīderlandes uz Vāciju)

| 5.15.3. | Bocholtz (no Nīderlandes uz Vāciju) |
| --- | --- |

5.15.3.

Bocholtz (no Nīderlandes uz Vāciju)

| 5.15.4. | ’s Gravenvoeren (no Nīderlandes uz Beļģiju) |
| --- | --- |

5.15.4.

’s Gravenvoeren (no Nīderlandes uz Beļģiju)

| 5.15.5. | Hilvarenbeek (no Nīderlandes uz Beļģiju) |
| --- | --- |

5.15.5.

Hilvarenbeek (no Nīderlandes uz Beļģiju)

5.16.

KIP Zeebrugge sašķidrinātas dabasgāzes termināļa paplašināšana

5.17.

Kopa starp Luksemburgu, Franciju un Beļgiju, tostarp viens vai vairāki šādi KIP:

| 5.17.1. | Starpsavienojums starp Franciju un Luksemburgu |
| --- | --- |

5.17.1.

Starpsavienojums starp Franciju un Luksemburgu

| 5.17.2. | Starpsavienojuma pastiprināšana starp Beļģiju un Luksemburgu |
| --- | --- |

5.17.2.

Starpsavienojuma pastiprināšana starp Beļģiju un Luksemburgu

Citi projekti

| Nr. | Definīcija |
| --- | --- |
| 5.18. | KIP Vācijas tīkla pastiprināšana, lai palielinātu jaudu starpsavienojumā ar Austriju [patlaban saukts par Monako cauruļvada I posmu] (Haiming/Burghausen–Finsing) |
| 5.19. | KIP Maltas savienošana ar Eiropas gāzes tīklu (gāzes cauruļvads uz Itāliju Gela un peldoša sašķidrinātās dabasgāzes uzglabāšanas un regazifikācijas iekārta) |
| 5.20. | KIP gāzes cauruļvads, kas savieno Alžīriju ar Itāliju (Sardīniju) un Franciju (Korsiku) [patlaban saukts par Galsi & Cyréné cauruļvadiem] |

Nr.

Definīcija

5.18.

KIP Vācijas tīkla pastiprināšana, lai palielinātu jaudu starpsavienojumā ar Austriju [patlaban saukts par Monako cauruļvada I posmu] (Haiming/Burghausen–Finsing)

5.19.

KIP Maltas savienošana ar Eiropas gāzes tīklu (gāzes cauruļvads uz Itāliju Gela un peldoša sašķidrinātās dabasgāzes uzglabāšanas un regazifikācijas iekārta)

5.20.

KIP gāzes cauruļvads, kas savieno Alžīriju ar Itāliju (Sardīniju) un Franciju (Korsiku) [patlaban saukts par Galsi & Cyréné cauruļvadiem]

6.   Prioritārais koridors “Ziemeļu–dienvidu gāzes starpsavienojumi Austrumeiropas vidienē un dienvidos” (“NSI East Gas”)

Projekti, kas nodrošina divvirzienu plūsmas starp Poliju, Čehiju, Slovākiju un Ungāriju, savienojot sašķidrinātas dabasgāzes termināļus Polijā un Horvātijā

| Nr. | Definīcija |
| --- | --- |
| 6.1. | Kopa Čehijas un Polijas starpsavienojuma modernizācijai un ar to saistītai iekšējai pastiprināšanai Polijas rietumu daļā, tostarp šādi KIP:






  6.1.1. | Polijas un Čehijas starpsavienojums [patlaban saukts par Stork II] starp Libhošť–Hať (CZ/PL)–Kedzierzyn (PL) |

Nr.

Definīcija

6.1.

Kopa Čehijas un Polijas starpsavienojuma modernizācijai un ar to saistītai iekšējai pastiprināšanai Polijas rietumu daļā, tostarp šādi KIP:

6.1.1.

Polijas un Čehijas starpsavienojums [patlaban saukts par Stork II] starp Libhošť–Hať (CZ/PL)–Kedzierzyn (PL)

| 6.1.2. | Lwowek–Odolanow cauruļvads |
| --- | --- |

6.1.2.

Lwowek–Odolanow cauruļvads

| 6.1.3. | Odolanow kompresoru stacija |
| --- | --- |

6.1.3.

Odolanow kompresoru stacija

| 6.1.4. | Czeszów–Wierzchowice cauruļvads |
| --- | --- |

6.1.4.

Czeszów–Wierzchowice cauruļvads

| 6.1.5. | Czeszów–Kiełczów cauruļvads |
| --- | --- |

6.1.5.

Czeszów–Kiełczów cauruļvads

| 6.1.6. | Zdzieszowice–Wrocław cauruļvads |
| --- | --- |

6.1.6.

Zdzieszowice–Wrocław cauruļvads

| 6.1.7. | Zdzieszowice–Kędzierzyn cauruļvads |
| --- | --- |

6.1.7.

Zdzieszowice–Kędzierzyn cauruļvads

| 6.1.8. | Tworog–Tworzen cauruļvads |
| --- | --- |

6.1.8.

Tworog–Tworzen cauruļvads

| 6.1.9. | Tworóg–Kędzierzyn cauruļvads |
| --- | --- |

6.1.9.

Tworóg–Kędzierzyn cauruļvads

| 6.1.10. | Pogorska Wola–Tworzen cauruļvads |
| --- | --- |

6.1.10.

Pogorska Wola–Tworzen cauruļvads

| 6.1.11. | Strachocina–Pogórska Wola cauruļvads |
| --- | --- |

6.1.11.

Strachocina–Pogórska Wola cauruļvads

6.2.

Kopa Polijas un Slovākijas starpsavienojumam un ar to saistītai iekšējai pastiprināšanai Polijas austrumu daļā, tostarp šādi KIP:

| 6.2.1. | Polijas un Slovākijas starpsavienojums |
| --- | --- |

6.2.1.

Polijas un Slovākijas starpsavienojums

| 6.2.2. | Rembelszczyzna kompresoru stacija |
| --- | --- |

6.2.2.

Rembelszczyzna kompresoru stacija

| 6.2.3. | Rembelszczyzna–Wola Karczewska cauruļvads |
| --- | --- |

6.2.3.

Rembelszczyzna–Wola Karczewska cauruļvads

| 6.2.4. | Wola Karczewska–Wronów cauruļvads |
| --- | --- |

6.2.4.

Wola Karczewska–Wronów cauruļvads

| 6.2.5. | Wronów mezgls |
| --- | --- |

6.2.5.

Wronów mezgls

| 6.2.6. | Rozwadów–Końskowola–Wronów cauruļvads |
| --- | --- |

6.2.6.

Rozwadów–Końskowola–Wronów cauruļvads

| 6.2.7. | Jarosław–Rozwadów cauruļvads |
| --- | --- |

6.2.7.

Jarosław–Rozwadów cauruļvads

| 6.2.8. | Hermanowice–Jarosław cauruļvads |
| --- | --- |

6.2.8.

Hermanowice–Jarosław cauruļvads

| 6.2.9. | Hermanowice–Strachocina cauruļvads |
| --- | --- |

6.2.9.

Hermanowice–Strachocina cauruļvads

6.3.

KIP Slovākijas un Ungārijas gāzes starpsavienojums starp Vel’ké Zlievce (SK)–Balassagyarmat robeža (SK/HU)–Vecsés (HU)

6.4.

KIP Austrijas un Čehijas divvirzienu starpsavienojums (BACI) starp Baumgarten (AT)–Reinthal (CZ/AT)–Brečlav (CZ)

Projekti, kas nodrošina gāzes plūsmu no Horvātijas sašķidrinātas dabasgāzes termināļa uz kaimiņvalstīm

| Nr. | Definīcija |
| --- | --- |
| 6.5. | Kopa - Krk sašķidrinātas dabasgāzes regazifikācijas tvertne un cauruļvadi izsūknēšanai virzienā uz Ungāriju, Slovēniju un Itāliju, tostarp šādi KIP:






  6.5.1. | Sašķidrinātas dabasgāzes regazifikācijas tvertne Krk (HR) |

Nr.

Definīcija

6.5.

Kopa - Krk sašķidrinātas dabasgāzes regazifikācijas tvertne un cauruļvadi izsūknēšanai virzienā uz Ungāriju, Slovēniju un Itāliju, tostarp šādi KIP:

6.5.1.

Sašķidrinātas dabasgāzes regazifikācijas tvertne Krk (HR)

| 6.5.2. | Gāzes cauruļvads Zlobin–Bosiljevo–Sisak–Kozarac–Slobodnica (HR) |
| --- | --- |

6.5.2.

Gāzes cauruļvads Zlobin–Bosiljevo–Sisak–Kozarac–Slobodnica (HR)

| 6.5.3. | Sašķidrinātas dabasgāzes izsūknēšanas cauruļvads Omišalj–Zlobin (HR)–Rupa (HR)/Jelšane (SI)–Kalce (SI) vai |
| --- | --- |

6.5.3.

Sašķidrinātas dabasgāzes izsūknēšanas cauruļvads Omišalj–Zlobin (HR)–Rupa (HR)/Jelšane (SI)–Kalce (SI) vai

| 6.5.4. | Gāzes cauruļvads Omišalj (HR)–Casal Borsetti (IT) |
| --- | --- |

6.5.4.

Gāzes cauruļvads Omišalj (HR)–Casal Borsetti (IT)

6.6.

KIP Horvātijas un Slovēnijas starpsavienojums (Bosiljevo–Karlovac–Lučko–Zabok–Rogatec (SI))

6.7.

KIP Slovēnijas un Itālijas starpsavienojums (Gorizia (IT)/Šempeter (SI)–Vodice (SI))

Projekti, kas nodrošina gāzes plūsmas no Dienvidu gāzes koridora un/vai sašķidrinātas dabasgāzes termināļiem Grieķijā caur Grieķiju, Bulgāriju, Rumāniju, Serbiju un tālāk uz Ungāriju, kā arī uz Ukrainu, tostarp reversās plūsmas spēju virzienā no dienvidiem uz ziemeļiem un tranzīta un pārvades sistēmu integrāciju

| Nr. | Definīcija |
| --- | --- |
| 6.8. | Kopa - starpsavienojums starp Grieķiju un Bulgāriju un nepieciešamā pastiprināšana Bulgārijā, tostarp šādi KIP:






  6.8.1. | Grieķijas un Bulgārijas starpsavienojums [patlaban saukts par IGB] starp Komotini (EL) un Stara Zagora (BG) |

Nr.

Definīcija

6.8.

Kopa - starpsavienojums starp Grieķiju un Bulgāriju un nepieciešamā pastiprināšana Bulgārijā, tostarp šādi KIP:

6.8.1.

Grieķijas un Bulgārijas starpsavienojums [patlaban saukts par IGB] starp Komotini (EL) un Stara Zagora (BG)

| 6.8.2. | Bulgārijas pārvades sistēmas nepieciešamā rehabilitācija, modernizācija un paplašināšana |
| --- | --- |

6.8.2.

Bulgārijas pārvades sistēmas nepieciešamā rehabilitācija, modernizācija un paplašināšana

6.9.

Kopa - sašķidrinātas dabasgāzes terminālis Grieķijā, tostarp viens no šādiem KIP:

| 6.9.1. | Autonoma dabasgāzes sistēma sašķidrinātajai dabasgāzei Grieķijā |
| --- | --- |

6.9.1.

Autonoma dabasgāzes sistēma sašķidrinātajai dabasgāzei Grieķijā

| 6.9.2. | Egejas jūras sašķidrinātas dabasgāzes importa terminālis |
| --- | --- |

6.9.2.

Egejas jūras sašķidrinātas dabasgāzes importa terminālis

6.10.

KIP gāzes starpsavienojums starp Bulgāriju un Serbiju [patlaban saukts par IBS]

6.11.

KIP pastāvīgas reversās plūsmas nodrošināšana uz Grieķijas un Bulgārijas robežas starp Kula (BG) un Sidirokastro (EL)

6.12.

KIP esošā cauruļvada no Bulgārijas uz Grieķiju pārvades jaudas palielināšana

6.13.

Kopa - Rumānijas–Ungārijas–Austrijas pārvades koridors, tostarp šādi KIP:

| 6.13.1. | Városföld–Ercsi–Győr cauruļvads + Városföld kompresoru stacijas paplašināšana + centralizētas odorizācijas modificēšana |
| --- | --- |

6.13.1.

Városföld–Ercsi–Győr cauruļvads + Városföld kompresoru stacijas paplašināšana + centralizētas odorizācijas modificēšana

| 6.13.2. | Ercsi–Százhalombatta cauruļvads |
| --- | --- |

6.13.2.

Ercsi–Százhalombatta cauruļvads

| 6.13.3. | Csanádpalota vai Algyő kompresoru stacija |
| --- | --- |

6.13.3.

Csanádpalota vai Algyő kompresoru stacija

6.14.

KIP reversās plūsmas nodrošināšana starp Rumāniju un Ungāriju Csanádpalota vai Algyő (HU)

6.15.

Kopa tranzīta un pārvades sistēmas integrācijai un reversās plūsmas nodrošināšanai Rumānijā, tostarp šādi KIP:

| 6.15.1. | Rumānijas tranzīta un pārvades sistēmas integrācija |
| --- | --- |

6.15.1.

Rumānijas tranzīta un pārvades sistēmas integrācija

| 6.15.2. | Reversās plūsmas nodrošināšana Isaccea |
| --- | --- |

6.15.2.

Reversās plūsmas nodrošināšana Isaccea

Projekti, kas nodrošina iespēju gāzei no Dienvidu gāzes koridora un/vai sašķidrinātas dabasgāzes termināļiem, sasniedzot Itāliju, plūst ziemeļu virzienā uz Austriju, Vāciju un Čehiju (kā arī uz NSI West koridoru)

| Nr. | Definīcija |
| --- | --- |
| 6.16. | KIP Tauerngasleitung (TGL) cauruļvads starp Haiming (AT)/Überackern (DE)–Tarvisio (IT) |
| 6.17. | KIP savienojums uz Oberkappel (AT) no Čehijas pārvades sistēmas dienvidu atzara |
| 6.18. | KIP Adriatica cauruļvads (IT) |
| 6.19. | KIP sašķidrinātas dabasgāzes sauszemes terminālis Adrijas jūras ziemeļos (IT) (1) |

Nr.

Definīcija

6.16.

KIP Tauerngasleitung (TGL) cauruļvads starp Haiming (AT)/Überackern (DE)–Tarvisio (IT)

6.17.

KIP savienojums uz Oberkappel (AT) no Čehijas pārvades sistēmas dienvidu atzara

6.18.

KIP Adriatica cauruļvads (IT)

6.19.

KIP sašķidrinātas dabasgāzes sauszemes terminālis Adrijas jūras ziemeļos (IT) (1)

Projekti, kas ļauj palielināt pazemes gāzes krātuvju jaudu Eiropas dienvidaustrumu daļā

| Nr. | Definīcija |
| --- | --- |
| 6.20. | Kopa gāzes uzglabāšanas jaudas palielināšanai Eiropas dienvidaustrumu daļā, tostarp viens vai vairāki šādi KIP:






  6.20.1. | Jaunas uzglabāšanas iekārtas būve Bulgārijas teritorijā |

Nr.

Definīcija

6.20.

Kopa gāzes uzglabāšanas jaudas palielināšanai Eiropas dienvidaustrumu daļā, tostarp viens vai vairāki šādi KIP:

6.20.1.

Jaunas uzglabāšanas iekārtas būve Bulgārijas teritorijā

| 6.20.2. | Chiren pazemes gāzes krātuves paplašināšana |
| --- | --- |

6.20.2.

Chiren pazemes gāzes krātuves paplašināšana

| 6.20.3. | South Kavala krātuve Grieķijā |
| --- | --- |

6.20.3.

South Kavala krātuve Grieķijā

| 6.20.4. | Depomures krātuve Rumānijā |
| --- | --- |

6.20.4.

Depomures krātuve Rumānijā

Citi projekti

| Nr. | Definīcija |
| --- | --- |
| 6.21. | KIP Jonijas jūras un Adrijas jūras cauruļvads (Fieri (AB)–Split (HR)) |
| 6.22. | Kopa – Azerbaidžānas–Gruzijas–Rumānijas starpsavienojuma projekts, tostarp šādi KIP:






  6.22.1. | Gāzes cauruļvads Constanta (RO)–Arad –Csanádpalota (HU) [patlaban saukts par AGRI] |

Nr.

Definīcija

6.21.

KIP Jonijas jūras un Adrijas jūras cauruļvads (Fieri (AB)–Split (HR))

6.22.

Kopa – Azerbaidžānas–Gruzijas–Rumānijas starpsavienojuma projekts, tostarp šādi KIP:

6.22.1.

Gāzes cauruļvads Constanta (RO)–Arad –Csanádpalota (HU) [patlaban saukts par AGRI]

| 6.22.2. | Sašķidrinātas dabasgāzes terminālis Constanta (RO) |
| --- | --- |

6.22.2.

Sašķidrinātas dabasgāzes terminālis Constanta (RO)

6.23.

KIP Ungārijas un Slovēnijas starpsavienojums (Nagykanizsa–Tornyiszentmiklós (HU)–Lendava (SI)–Kidričevo)

7.   Prioritārais koridors “Dienvidu gāzes koridors” (“SGC”)

| Nr. | Definīcija |
| --- | --- |
| 7.1. | Kopa integrētas, īpašas un mērogojamas transporta infrastruktūras un ar to saistītā aprīkojuma nodrošināšanai, lai gadā transportētu vismaz 10 miljardus m3 gāzes no jauniem avotiem no Kaspijas jūras reģiona caur Gruziju un Turciju uz galamērķiem ES tirgos pa diviem iespējamiem maršrutiem – vienu caur Eiropas dienvidaustrumu daļu uz Austriju un otru uz Itāliju pa Adrijas jūru –, tostarp viens vai vairāki šādi KIP:






  7.1.1. | Gāzes cauruļvads no ES uz Turkmenistānu caur Turciju, Gruziju, Azerbaidžānu un pa Kaspijas jūru [patlaban saukts par “Trans Anatolia Natural Gas Pipeline” (TANAP), “Expansion of the South-Caucasus Pipeline” (SCP-(F)X) un “Trans-Caspian Gas Pipeline” (TCP) apvienojumu] |

Nr.

Definīcija

7.1.

Kopa integrētas, īpašas un mērogojamas transporta infrastruktūras un ar to saistītā aprīkojuma nodrošināšanai, lai gadā transportētu vismaz 10 miljardus m3 gāzes no jauniem avotiem no Kaspijas jūras reģiona caur Gruziju un Turciju uz galamērķiem ES tirgos pa diviem iespējamiem maršrutiem – vienu caur Eiropas dienvidaustrumu daļu uz Austriju un otru uz Itāliju pa Adrijas jūru –, tostarp viens vai vairāki šādi KIP:

7.1.1.

Gāzes cauruļvads no ES uz Turkmenistānu caur Turciju, Gruziju, Azerbaidžānu un pa Kaspijas jūru [patlaban saukts par “Trans Anatolia Natural Gas Pipeline” (TANAP), “Expansion of the South-Caucasus Pipeline” (SCP-(F)X) un “Trans-Caspian Gas Pipeline” (TCP) apvienojumu]

| 7.1.2. | Gāzes kompresijas stacija Kipi (EL) |
| --- | --- |

7.1.2.

Gāzes kompresijas stacija Kipi (EL)

| 7.1.3. | Gāzes cauruļvads no Grieķijas uz Itāliju caur Albāniju un pa Adrijas jūru [patlaban saukts par “Trans-Adriatic Pipeline” (TAP)] |
| --- | --- |

7.1.3.

Gāzes cauruļvads no Grieķijas uz Itāliju caur Albāniju un pa Adrijas jūru [patlaban saukts par “Trans-Adriatic Pipeline” (TAP)]

| 7.1.4. | Gāzes cauruļvads no Grieķijas uz Itāliju pa Adrijas jūru [patlaban saukts par “Interconnector Turkey-Greece-Italy” (ITGI)] |
| --- | --- |

7.1.4.

Gāzes cauruļvads no Grieķijas uz Itāliju pa Adrijas jūru [patlaban saukts par “Interconnector Turkey-Greece-Italy” (ITGI)]

| 7.1.5. | Gāzes cauruļvads no Bulgārijas uz Austriju caur Rumāniju un Ungāriju |
| --- | --- |

7.1.5.

Gāzes cauruļvads no Bulgārijas uz Austriju caur Rumāniju un Ungāriju

7.2.

KIP, ko veido integrēta, īpaša un mērogojama transporta infrastruktūra un ar to saistītais aprīkojums, lai gadā transportētu vismaz 8 miljardus m3 gāzes no jauniem avotiem no Kaspijas jūras reģiona (Azerbaidžānas un Turkmenistānas) uz Rumāniju, tostarp šādi projekti:

| 7.2.1. | Zemūdens gāzes cauruļvads pa Kaspijas jūru no Turkmenistānas uz Azerbaidžānu [patlaban saukts par “Trans-Caspian Gas Pipeline” (TCP)] |
| --- | --- |

7.2.1.

Zemūdens gāzes cauruļvads pa Kaspijas jūru no Turkmenistānas uz Azerbaidžānu [patlaban saukts par “Trans-Caspian Gas Pipeline” (TCP)]

| 7.2.2. | Modernizācija, ko veic cauruļvadam, kurš savieno Azerbaidžānu un Turciju caur Gruziju [patlaban saukts par “Expansion of the South-Caucasus Pipeline” (SCP-(F)X)] |
| --- | --- |

7.2.2.

Modernizācija, ko veic cauruļvadam, kurš savieno Azerbaidžānu un Turciju caur Gruziju [patlaban saukts par “Expansion of the South-Caucasus Pipeline” (SCP-(F)X)]

| 7.2.3. | Zemūdens cauruļvads, kurš pa jūru savieno Gruziju un Rumāniju [patlaban saukts par “White Stream”] |
| --- | --- |

7.2.3.

Zemūdens cauruļvads, kurš pa jūru savieno Gruziju un Rumāniju [patlaban saukts par “White Stream”]

7.3.

Kopa, ko veido gāzes infrastruktūra un ar to saistītais aprīkojums gāzes transportēšanai no jauniem avotiem no atradnēm Vidusjūras austrumu daļas šelfā, tostarp viens vai vairāki šādi KIP:

| 7.3.1. | Cauruļvads no Kipras piekrastes uz Grieķijas kontinentālo daļu caur Krētu |
| --- | --- |

7.3.1.

Cauruļvads no Kipras piekrastes uz Grieķijas kontinentālo daļu caur Krētu

| 7.3.2. | Sašķidrinātas dabasgāzes krātuve Kiprā [patlaban saukts par “Mediterranean Gas Storage”] |
| --- | --- |

7.3.2.

Sašķidrinātas dabasgāzes krātuve Kiprā [patlaban saukts par “Mediterranean Gas Storage”]

7.4.

Kopa, ko veido starpsavienojumi ar Turciju, tostarp šādi KIP:

| 7.4.1. | Gāzes kompresijas stacija Kipi (EL) ar minimālo jaudu 3 miljardi m3 gadā |
| --- | --- |

7.4.1.

Gāzes kompresijas stacija Kipi (EL) ar minimālo jaudu 3 miljardi m3 gadā

| 7.4.2. | Starpsavienojums starp Turciju un Bulgāriju ar minimālo jaudu 3 miljardi m3 gadā [patlaban saukts par “ITB”] |
| --- | --- |

7.4.2.

Starpsavienojums starp Turciju un Bulgāriju ar minimālo jaudu 3 miljardi m3 gadā [patlaban saukts par “ITB”]

8.   Prioritārais koridors “Baltijas enerģētikas tirgus starpsavienojuma plāns gāzes jomā” (“BEMIP Gas”)

| Nr. | Definīcija |
| --- | --- |
| 8.1. | Sašķidrinātas dabasgāzes apgādes kopa Baltijas jūras reģiona austrumu daļā, tostarp šādi KIP:






  8.1.1. | Starpsavienojums starp Igauniju un Somiju “Balticconnector” un |

Nr.

Definīcija

8.1.

Sašķidrinātas dabasgāzes apgādes kopa Baltijas jūras reģiona austrumu daļā, tostarp šādi KIP:

8.1.1.

Starpsavienojums starp Igauniju un Somiju “Balticconnector” un

| 8.1.2. | Viens no šādiem sašķidrinātas dabasgāzes termināļiem:






  8.1.2.1. | Finngulf sašķidrinātas dabasgāzes terminālis |
| --- | --- | --- |

8.1.2.

Viens no šādiem sašķidrinātas dabasgāzes termināļiem:

8.1.2.1.

Finngulf sašķidrinātas dabasgāzes terminālis

| 8.1.2.2. | Paldiski sašķidrinātas dabasgāzes terminālis |
| --- | --- |

8.1.2.2.

Paldiski sašķidrinātas dabasgāzes terminālis

| 8.1.2.3. | Tallinas sašķidrinātas dabasgāzes terminālis |
| --- | --- |

8.1.2.3.

Tallinas sašķidrinātas dabasgāzes terminālis

| 8.1.2.4. | Latvijas sašķidrinātas dabasgāzes terminālis |
| --- | --- |

8.1.2.4.

Latvijas sašķidrinātas dabasgāzes terminālis

8.2.

Kopa infrastruktūras modernizācijai Baltijas jūras reģiona austrumu daļā, tostarp šādi KIP:

| 8.2.1. | Latvijas un Lietuvas starpsavienojuma paplašināšana |
| --- | --- |

8.2.1.

Latvijas un Lietuvas starpsavienojuma paplašināšana

| 8.2.2. | Igaunijas un Latvijas starpsavienojuma paplašināšana |
| --- | --- |

8.2.2.

Igaunijas un Latvijas starpsavienojuma paplašināšana

| 8.2.3. | Klaipēdas–Kiemenai cauruļvada jaudas palielināšana Lietuvā |
| --- | --- |

8.2.3.

Klaipēdas–Kiemenai cauruļvada jaudas palielināšana Lietuvā

| 8.2.4. | Inčukalna pazemes gāzes krātuves modernizācija un paplašināšana |
| --- | --- |

8.2.4.

Inčukalna pazemes gāzes krātuves modernizācija un paplašināšana

8.3.

KIP Polijas un Dānijas starpsavienojums “Baltic Pipe”

8.4.

KIP jaudas palielināšanai uz DK–DE robežas

8.5.

KIP Polijas un Lietuvas starpsavienojums [patlaban saukts par “GIPL”]

8.6.

KIP Gēteborgas sašķidrinātas dabasgāzes terminālis Zviedrijā

8.7.

KIP Swinoujscie sašķidrinātas dabasgāzes termināļa jaudas palielināšana Polijā

8.8.

KIP Jamalas–Eiropas cauruļvada ieejas punktu Polijā Lwowek un Wloclawek modernizācija

9.   Prioritārais koridors “Naftas piegāžu savienojumi Austrumeiropas vidienē” (“OSC”)

| Nr. | Definīcija |
| --- | --- |
| 9.1. | KIP Adamowo–Brody cauruļvads: cauruļvads, kas savieno a/s Uktransnafta apstrādes iekārtu Brody (Ukraina) un Adamowo uzglabāšanas iekārtu (Polija) |
| 9.2. | KIP Bratislava–Schwechat cauruļvads: cauruļvads, kas savieno Schwechat (Austrija) un Bratislavu (Slovākija) |
| 9.3. | KIP JANAF–Adrijas jūras cauruļvadi: esošo JANAF un Adrijas jūras cauruļvadu, kas savieno Omisalj jūras ostu Horvātijā ar Southern Druzhba (Horvātija, Ungārija, Slovākija), rekonstrukcija, modernizācija, apkope un jaudas palielināšana |
| 9.4. | KIP Litvinov (Čehija)–Spergau (Vācija) cauruļvads: projekts Druzhba jēlnaftas cauruļvada pagarināšanai līdz naftas pārstrādes rūpnīcai TRM Spergau |
| 9.5. | Kopa - Pomerānijas cauruļvads (Polija), tostarp šādi KIP:






  9.5.1. | Naftas termināļa būve Gdaņskā |

Nr.

Definīcija

9.1.

KIP Adamowo–Brody cauruļvads: cauruļvads, kas savieno a/s Uktransnafta apstrādes iekārtu Brody (Ukraina) un Adamowo uzglabāšanas iekārtu (Polija)

9.2.

KIP Bratislava–Schwechat cauruļvads: cauruļvads, kas savieno Schwechat (Austrija) un Bratislavu (Slovākija)

9.3.

KIP JANAF–Adrijas jūras cauruļvadi: esošo JANAF un Adrijas jūras cauruļvadu, kas savieno Omisalj jūras ostu Horvātijā ar Southern Druzhba (Horvātija, Ungārija, Slovākija), rekonstrukcija, modernizācija, apkope un jaudas palielināšana

9.4.

KIP Litvinov (Čehija)–Spergau (Vācija) cauruļvads: projekts Druzhba jēlnaftas cauruļvada pagarināšanai līdz naftas pārstrādes rūpnīcai TRM Spergau

9.5.

Kopa - Pomerānijas cauruļvads (Polija), tostarp šādi KIP:

9.5.1.

Naftas termināļa būve Gdaņskā

| 9.5.2. | Pomerānijas cauruļvada paplašināšana: sacilpošana un otras līnijas ierīkošana Pomerānijas cauruļvadā, kas savieno Plebanka uzglabāšanas iekārtu (netālu no Płock) un Gdaņskas apstrādes termināli |
| --- | --- |

9.5.2.

Pomerānijas cauruļvada paplašināšana: sacilpošana un otras līnijas ierīkošana Pomerānijas cauruļvadā, kas savieno Plebanka uzglabāšanas iekārtu (netālu no Płock) un Gdaņskas apstrādes termināli

9.6.

KIP TAL Plus: TAL cauruļvada starp Trieste (Itālija) un Ingolstadt (Vācija) jaudas palielināšana

10.   Prioritārā tematiskā joma “Viedo tīklu ieviešana”

| Nr. | Definīcija |
| --- | --- |
| 10.1. | Ziemeļatlantijas Zaļās zonas projekts (Īrija, AK/Ziemeļīrija): mazināt vēja enerģijas ražošanas piespiedu ierobežojumus, šādā nolūkā izveidojot komunikāciju infrastruktūru, uzlabojot tīkla kontroli un izveidojot (pārrobežu) protokolus pieprasījuma pārvaldībai |
| 10.2. | Green–Me (Francija, Itālija): uzlabot atjaunojamo energoresursu integrāciju, ieviešot automatizācijas, kontroles un monitoringa sistēmas augstsprieguma un augstsprieguma/vidēja sprieguma apakšstacijās, mūsdienīgas komunikācijas ar atjaunojamos energoresursus izmantojošiem ģeneratoriem un uzglabāšanu primārajās apakšstacijās” |

Nr.

Definīcija

10.1.

Ziemeļatlantijas Zaļās zonas projekts (Īrija, AK/Ziemeļīrija): mazināt vēja enerģijas ražošanas piespiedu ierobežojumus, šādā nolūkā izveidojot komunikāciju infrastruktūru, uzlabojot tīkla kontroli un izveidojot (pārrobežu) protokolus pieprasījuma pārvaldībai

10.2.

Green–Me (Francija, Itālija): uzlabot atjaunojamo energoresursu integrāciju, ieviešot automatizācijas, kontroles un monitoringa sistēmas augstsprieguma un augstsprieguma/vidēja sprieguma apakšstacijās, mūsdienīgas komunikācijas ar atjaunojamos energoresursus izmantojošiem ģeneratoriem un uzglabāšanu primārajās apakšstacijās”

---

(1)  Par sašķidrinātas dabasgāzes termināļa precīzu atrašanās vietu Adrijas jūras ziemeļos lems Itālija, vienojoties ar Slovēniju.

1

---

| 21.12.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 349/44 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 349/44

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1392/2013

(2013. gada 13. decembris),

ar ko nosaka aizliegumu Apvienotās Karalistes karoga kuģiem zvejot makreles IIIa un IV zonā; ES ūdeņos IIa, IIIb, IIIc zonā un 22.–32. apakšrajonā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2013. gada 21. janvāra Regulā (ES) Nr. 40/2013, ar ko 2013. gadam nosaka ES ūdeņos pieejamās zvejas iespējas un ES kuģu zvejas iespējas konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi, no konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras ir starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets (2), ir noteiktas kvotas 2013. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2013. gada 21. janvāra Regulā (ES) Nr. 40/2013, ar ko 2013. gadam nosaka ES ūdeņos pieejamās zvejas iespējas un ES kuģu zvejas iespējas konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi, no konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras ir starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets (2), ir noteiktas kvotas 2013. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2013. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2013. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2013. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Ar šīs regulas pielikumā norādīto krājumu saistītas zvejas darbības, kuras veic pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegtas no minētajā pielikumā noteiktās dienas. Konkrēti, pēc minētās dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šā krājuma.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 13. decembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektore

Lowri EVANS

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  OV L 23, 25.1.2013., 54. lpp.

2

---

PIELIKUMS

| Nr. | 75/TQ40 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Apvienotā Karaliste |
| Krājums | MAC/2A34. |
| Suga | Makrele (Scomber scombrus) |
| Zona | IIIa un IV zonā; ES ūdeņos IIa, IIIb, IIIc zonā un 22.–32. apakšrajonā |
| Aizlieguma datums | 27.11.2013. |

Nr.

75/TQ40

Dalībvalsts

Apvienotā Karaliste

Krājums

MAC/2A34.

Suga

Makrele (Scomber scombrus)

Zona

IIIa un IV zonā; ES ūdeņos IIa, IIIb, IIIc zonā un 22.–32. apakšrajonā

Aizlieguma datums

27.11.2013.

---

| 21.12.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 349/46 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 349/46

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1393/2013

(2013. gada 13. decembris),

ar ko nosaka aizliegumu Spānijas karoga kuģiem zvejot sarkanasarus ES un starptautiskajos ūdeņos V zonā; starptautiskajos ūdeņos XII un XIV zonā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2013. gada 21. janvāra Regulā (ES) Nr. 40/2013, ar ko 2013. gadam nosaka ES ūdeņos pieejamās zvejas iespējas un ES kuģu zvejas iespējas konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi, no konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras ir starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets (2), ir noteiktas kvotas 2013. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2013. gada 21. janvāra Regulā (ES) Nr. 40/2013, ar ko 2013. gadam nosaka ES ūdeņos pieejamās zvejas iespējas un ES kuģu zvejas iespējas konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi, no konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras ir starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets (2), ir noteiktas kvotas 2013. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2013. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2013. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2013. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Ar šīs regulas pielikumā norādīto krājumu saistītas zvejas darbības, kuras veic pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegtas no minētajā pielikumā noteiktās dienas. Konkrēti, pēc minētās dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šā krājuma.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 13. decembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektore

Lowri EVANS

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  OV L 23, 25.1.2013., 54. lpp.

2

---

PIELIKUMS

| Nr. | 76/TQ40 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Spānija |
| Krājums | RED/51214D. |
| Suga | Sarkanasari (Sebastes spp.) |
| Zona | ES un starptautiskie ūdeņi V zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā |
| Aizlieguma datums | 25.10.2013. |

Nr.

76/TQ40

Dalībvalsts

Spānija

Krājums

RED/51214D.

Suga

Sarkanasari (Sebastes spp.)

Zona

ES un starptautiskie ūdeņi V zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

Aizlieguma datums

25.10.2013.

---

| 21.12.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 349/48 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 349/48

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1394/2013

(2013. gada 13. decembris),

ar ko nosaka aizliegumu Spānijas karoga kuģiem zvejot sarkanasarus Grenlandes ūdeņos NAFO 1F zonā un Grenlandes ūdeņos V un XIV zonā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2013. gada 21. janvāra Regulā (ES) Nr. 40/2013, ar ko 2013. gadam nosaka ES ūdeņos pieejamās zvejas iespējas un ES kuģu zvejas iespējas konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi, no konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras ir starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets (2), ir noteiktas kvotas 2013. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2013. gada 21. janvāra Regulā (ES) Nr. 40/2013, ar ko 2013. gadam nosaka ES ūdeņos pieejamās zvejas iespējas un ES kuģu zvejas iespējas konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi, no konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras ir starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets (2), ir noteiktas kvotas 2013. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2013. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2013. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2013. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Ar šīs regulas pielikumā norādīto krājumu saistītas zvejas darbības, kuras veic pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegtas no minētajā pielikumā noteiktās dienas. Konkrēti, pēc minētās dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šā krājuma.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 13. decembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektore

Lowri EVANS

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  OV L 23, 25.1.2013., 54. lpp.

2

---

PIELIKUMS

| Nr. | 77/TQ40 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Spānija |
| Krājums | RED/N1G14P |
| Suga | Sarkanasari (Sebastes spp.) |
| Zona | Grenlandes ūdeņi NAFO 1F zonā un Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā |
| Aizlieguma datums | 25.10.2013. |

Nr.

77/TQ40

Dalībvalsts

Spānija

Krājums

RED/N1G14P

Suga

Sarkanasari (Sebastes spp.)

Zona

Grenlandes ūdeņi NAFO 1F zonā un Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā

Aizlieguma datums

25.10.2013.

---

| 21.12.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 349/50 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 349/50

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1395/2013

(2013. gada 13. decembris),

ar ko nosaka aizliegumu Portugāles karoga kuģiem zvejot lielacu diegspuru vēdzeles ES un starptautiskajos ūdeņos VIII un IX zonā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2012. gada 20. decembra Regulā (ES) Nr. 1262/2012, ar ko 2013. un 2014. gadam nosaka konkrētu dziļūdens zivju krājumu zvejas iespējas ES kuģiem (2), ir noteiktas kvotas 2013. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2012. gada 20. decembra Regulā (ES) Nr. 1262/2012, ar ko 2013. un 2014. gadam nosaka konkrētu dziļūdens zivju krājumu zvejas iespējas ES kuģiem (2), ir noteiktas kvotas 2013. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2013. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2013. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2013. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Ar šīs regulas pielikumā norādīto krājumu saistītas zvejas darbības, kuras veic pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegtas no minētajā pielikumā noteiktās dienas. Konkrēti, pēc minētās dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šā krājuma.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 13. decembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektore

Lowri EVANS

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  OV L 356, 22.12.2012., 22. lpp.

2

---

PIELIKUMS

| Nr. | 79/DSS |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Portugāle |
| Krājums | GFB/89- |
| Suga | Lielacu diegspuru vēdzele (Phycis blennoides) |
| Zona | ES un starptautiskie ūdeņi VIII un IX zonā |
| Aizlieguma datums | 2.12.2013. |

Nr.

79/DSS

Dalībvalsts

Portugāle

Krājums

GFB/89-

Suga

Lielacu diegspuru vēdzele (Phycis blennoides)

Zona

ES un starptautiskie ūdeņi VIII un IX zonā

Aizlieguma datums

2.12.2013.

---

| 21.12.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 349/52 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 349/52

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1396/2013

(2013. gada 17. decembris),

ar ko nosaka aizliegumu Spānijas karoga kuģiem zvejot Grenlandes paltusus NAFO 3LMNO zonā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2013. gada 21. janvāra Regulā (ES) Nr. 40/2013, ar ko 2013. gadam nosaka ES ūdeņos pieejamās zvejas iespējas un ES kuģu zvejas iespējas konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi, no konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras ir starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets (2), ir noteiktas kvotas 2013. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2013. gada 21. janvāra Regulā (ES) Nr. 40/2013, ar ko 2013. gadam nosaka ES ūdeņos pieejamās zvejas iespējas un ES kuģu zvejas iespējas konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi, no konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras ir starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets (2), ir noteiktas kvotas 2013. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2013. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2013. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2013. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Ar šīs regulas pielikumā norādīto krājumu saistītas zvejas darbības, kuras veic pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegtas no minētajā pielikumā noteiktās dienas. Konkrēti, pēc minētās dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šā krājuma.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 17. decembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektore

Lowri EVANS

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  OV L 23, 25.1.2013., 54. lpp.

2

---

PIELIKUMS

| Nr. | 82/TQ40 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Spānija |
| Krājums | GHL/N3LMNO |
| Suga | Grenlandes paltuss (Reinhardtius hippoglossoides) |
| Zona | NAFO 3LMNO |
| Aizlieguma datums | 4.12.2013. |

Nr.

82/TQ40

Dalībvalsts

Spānija

Krājums

GHL/N3LMNO

Suga

Grenlandes paltuss (Reinhardtius hippoglossoides)

Zona

NAFO 3LMNO

Aizlieguma datums

4.12.2013.

---

| 21.12.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 349/54 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 349/54

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1397/2013

(2013. gada 17. decembris),

ar ko nosaka aizliegumu Apvienotās Karalistes karoga kuģiem zvejot siļķes ES un Norvēģijas ūdeņos IV zonā uz ziemeļiem no 53° 30′ N

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2013. gada 21. janvāra Regulā (ES) Nr. 40/2013, ar ko 2013. gadam nosaka ES ūdeņos pieejamās zvejas iespējas un ES kuģu zvejas iespējas konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi, no konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras ir starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets (2), ir noteiktas kvotas 2013. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2013. gada 21. janvāra Regulā (ES) Nr. 40/2013, ar ko 2013. gadam nosaka ES ūdeņos pieejamās zvejas iespējas un ES kuģu zvejas iespējas konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi, no konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras ir starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets (2), ir noteiktas kvotas 2013. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2013. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2013. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2013. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Ar šīs regulas pielikumā norādīto krājumu saistītas zvejas darbības, kuras veic pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegtas no minētajā pielikumā noteiktās dienas. Konkrēti, pēc minētās dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šā krājuma.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 17. decembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektore

Lowri EVANS

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  OV L 23, 25.1.2013., 54. lpp.

2

---

PIELIKUMS

| Nr. | 80/TQ40 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Apvienotā Karaliste |
| Krājums | HER/4AB. |
| Suga | Siļķe (Clupea harengus) |
| Zona | ES un Norvēģijas ūdeņi IV zonā uz ziemeļiem no 53° 30′ N |
| Datums | 3.12.2013. |

Nr.

80/TQ40

Dalībvalsts

Apvienotā Karaliste

Krājums

HER/4AB.

Suga

Siļķe (Clupea harengus)

Zona

ES un Norvēģijas ūdeņi IV zonā uz ziemeļiem no 53° 30′ N

Datums

3.12.2013.

---

| 21.12.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 349/56 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 349/56

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1398/2013

(2013. gada 18. decembris)

par atvilkumiem no zvejas piepūles Apvienotajai Karalistei 2013. gadā, pamatojoties uz ķemmīšgliemeņu un ēdamā krabja un zirnekļkrabja pārzveju iepriekšējā gadā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (1), un jo īpaši tās 106. panta 1. un 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Padomes 2004. gada 19. jūlija Regulu (EK) Nr. 1415/2004, ar ko nosaka maksimāli pieļaujamo ikgadējo zvejas intensitāti dažiem zvejas apgabaliem un zivsaimniecības nozarēm (2), Apvienotajai Karalistei iedalīja maksimālo ikgadējo zvejas piepūli ķemmīšgliemeņu zvejai ICES VII apgabalā un ēdamā krabja un zirnekļkrabja zvejai ICES VII apgabalā. |
| --- | --- |

(1)

Ar Padomes 2004. gada 19. jūlija Regulu (EK) Nr. 1415/2004, ar ko nosaka maksimāli pieļaujamo ikgadējo zvejas intensitāti dažiem zvejas apgabaliem un zivsaimniecības nozarēm (2), Apvienotajai Karalistei iedalīja maksimālo ikgadējo zvejas piepūli ķemmīšgliemeņu zvejai ICES VII apgabalā un ēdamā krabja un zirnekļkrabja zvejai ICES VII apgabalā.

| (2) | Pēc tam, kad Apvienotā Karaliste bija veikusi zvejas iespēju apmaiņu ar Īriju un Nīderlandi saskaņā ar Padomes 2002. gada 20. decembra Regulas (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (3) 20. panta 5. punktu, 2012. gadam iedalītā maksimālā ķemmīšgliemeņu zvejas piepūle no 3 315 619 kilovatdienām pieauga līdz 3 550 619 kilovatdienām. |
| --- | --- |

(2)

Pēc tam, kad Apvienotā Karaliste bija veikusi zvejas iespēju apmaiņu ar Īriju un Nīderlandi saskaņā ar Padomes 2002. gada 20. decembra Regulas (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (3) 20. panta 5. punktu, 2012. gadam iedalītā maksimālā ķemmīšgliemeņu zvejas piepūle no 3 315 619 kilovatdienām pieauga līdz 3 550 619 kilovatdienām.

| (3) | Pēc inspekcijām, kas Apvienotajā Karalistē veiktas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1224/2009, un precizējusi iegūto informāciju ar Apvienotās Karalistes iestādēm, Komisija konstatēja, ka dati, kas Komisijai paziņoti saskaņā ar minētās regulas 33. pantu, neatbilst faktiskajai piepūlei, ko Apvienotās Karalistes zvejas kuģi 2012. gadā īstenojuši ķemmīšgliemeņu un ēdamā krabja un zirnekļkrabja zvejā ICES VII apgabalā. Šī neatbilstība liecina, ka Apvienotās Karalistes zvejas kuģi ir īstenojuši lielāku zvejas piepūli nekā tā, kas šai flotei 2012. gadā ir pieejama saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1415/2004 un pēc pielāgošanas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2371/2002. Pierādījumi, kas apkopoti minētās izmeklēšanas un izzināšanas gaitā, ļauj Komisijai secināt, ka šī dalībvalsts ir savu 2012. gadam iedalīto maksimālo zvejas piepūli pārsniegusi par 451 641 kilovatdienu ķemmīšgliemeņu zvejā un par 38 462 kilovatdienām ēdamā krabja un zirnekļkrabja zvejā. |
| --- | --- |

(3)

Pēc inspekcijām, kas Apvienotajā Karalistē veiktas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1224/2009, un precizējusi iegūto informāciju ar Apvienotās Karalistes iestādēm, Komisija konstatēja, ka dati, kas Komisijai paziņoti saskaņā ar minētās regulas 33. pantu, neatbilst faktiskajai piepūlei, ko Apvienotās Karalistes zvejas kuģi 2012. gadā īstenojuši ķemmīšgliemeņu un ēdamā krabja un zirnekļkrabja zvejā ICES VII apgabalā. Šī neatbilstība liecina, ka Apvienotās Karalistes zvejas kuģi ir īstenojuši lielāku zvejas piepūli nekā tā, kas šai flotei 2012. gadā ir pieejama saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1415/2004 un pēc pielāgošanas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2371/2002. Pierādījumi, kas apkopoti minētās izmeklēšanas un izzināšanas gaitā, ļauj Komisijai secināt, ka šī dalībvalsts ir savu 2012. gadam iedalīto maksimālo zvejas piepūli pārsniegusi par 451 641 kilovatdienu ķemmīšgliemeņu zvejā un par 38 462 kilovatdienām ēdamā krabja un zirnekļkrabja zvejā.

| (4) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 106. panta 1. punktu, ja Komisija konstatē, ka dalībvalsts pārsniegusi tai iedalīto zvejas piepūli, Komisija izdara atvilkumus no attiecīgās dalībvalsts turpmākās zvejas piepūles. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 106. panta 1. punktu, ja Komisija konstatē, ka dalībvalsts pārsniegusi tai iedalīto zvejas piepūli, Komisija izdara atvilkumus no attiecīgās dalībvalsts turpmākās zvejas piepūles.

| (5) | Regulas (EK) Nr. 1224/2009 106. panta 2. punktā paredzēts, ka atvilkumus no nozvejas kvotām, reizinot tās ar konkrētiem koeficientiem, kas noteikti minētajā punktā, izdara nākamajā gadā vai gados. |
| --- | --- |

(5)

Regulas (EK) Nr. 1224/2009 106. panta 2. punktā paredzēts, ka atvilkumus no nozvejas kvotām, reizinot tās ar konkrētiem koeficientiem, kas noteikti minētajā punktā, izdara nākamajā gadā vai gados.

| (6) | Tāpēc ir pamatoti veikt atvilkumus no zvejas piepūles, kas Apvienotajai Karalistei iedalīta ķemmīšgliemeņu un ēdamā krabja un zirnekļkrabja zvejai ICES VII apgabalā 2013. gadā, |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc ir pamatoti veikt atvilkumus no zvejas piepūles, kas Apvienotajai Karalistei iedalīta ķemmīšgliemeņu un ēdamā krabja un zirnekļkrabja zvejai ICES VII apgabalā 2013. gadā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Maksimālā ikgadējā zvejas piepūle, kas Apvienotajai Karalistei ar Regulu (EK) Nr. 1415/2004 noteikta ķemmīšgliemeņu un ēdamā krabja un zirnekļkrabja zvejai ICES VII apgabalā, 2013. gadā tiek samazināta, kā izklāstīts pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 18. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  OV L 258, 5.8.2004., 1. lpp.

2

(3)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.

3

---

PIELIKUMS

| Suga | Sākotnēji noteiktā maksimālā zvejas piepūle (1) (2012) | Pielāgotā maksimālā zvejas piepūle (2012) | Konstatētā izmantotā zvejas piepūle (2012) | Maksimālās un izmantotās zvejas piepūles starpība (pārsniegums) | Regulas (EK) Nr. 1224/2009 106. panta 2. punkta koeficients | Atvilkums (2013) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ķemmīšgliemenes ICES VII apgabalā | 3 315 619 | 3 550 619 | 4 002 260 | 451 641
  (12,7 % no 2012. gada maksimālās piepūles) | 541 969
  (pārsniegums * 1,2) | 541 969 |
| Ēdamais krabis un zirnekļkrabis ICES VII apgabalā | 543 366 | 543 366 | 581 828 | 38 462
  (7 % no 2012. gada maksimālās piepūles) | 42 308
  (pārsniegums * 1,1) | 42 308 |

Suga

Sākotnēji noteiktā maksimālā zvejas piepūle (1) (2012)

Pielāgotā maksimālā zvejas piepūle (2012)

Konstatētā izmantotā zvejas piepūle (2012)

Maksimālās un izmantotās zvejas piepūles starpība (pārsniegums)

Regulas (EK) Nr. 1224/2009 106. panta 2. punkta koeficients

Atvilkums (2013)

Ķemmīšgliemenes ICES VII apgabalā

3 315 619

3 550 619

4 002 260

451 641

(12,7 % no 2012. gada maksimālās piepūles)

541 969

(pārsniegums * 1,2)

541 969

Ēdamais krabis un zirnekļkrabis ICES VII apgabalā

543 366

543 366

581 828

38 462

(7 % no 2012. gada maksimālās piepūles)

42 308

(pārsniegums * 1,1)

42 308

---

(1)  Padomes Regula (EK) Nr. 1415/2004 (OV L 258, 5.8.2004., 1. lpp.).

---

| 21.12.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 349/58 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 349/58

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1399/2013

(2013. gada 18. decembris)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Antep Baklavası/Gaziantep Baklavası (AĢIN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Gaziantepas Tirdzniecības palātas (Gaziantep Sanayi Odasi) pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu Antep Baklavası/Gaziantep Baklavası, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Gaziantepas Tirdzniecības palātas (Gaziantep Sanayi Odasi) pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu Antep Baklavası/Gaziantep Baklavası, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums Antep Baklavası/Gaziantep Baklavası būtu jāreģistrē, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums Antep Baklavası/Gaziantep Baklavası būtu jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas pielikumā minētais nosaukums ar šo tiek ierakstīts reģistrā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 18. decembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  OV C 229, 8.8.2013., 43. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Regulas (ES) Nr. 1151/2012 I pielikuma I punktā uzskaitītie lauksaimniecības produkti un pārtikas produkti:

2.4. grupa.   Maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, konditorejas izstrādājumi, cepumi un citi maizes un konditorejas izstrādājumi

TURCIJA

Antep Baklavası/Gaziantep Baklavası (AĢIN)

---

| 21.12.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 349/59 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 349/59

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1400/2013

(2013. gada 18. decembris)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Τοματάκι Σαντορίνης (Tomataki Santorinis) (ACVN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Grieķijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu Τοματάκι Σαντορίνης (Tomataki Santorinis), ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Grieķijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu Τοματάκι Σαντορίνης (Tomataki Santorinis), ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums Τοματάκι Σαντορίνης (Tomataki Santorinis) būtu jāreģistrē, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums Τοματάκι Σαντορίνης (Tomataki Santorinis) būtu jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas pielikumā minētais nosaukums ar šo tiek ierakstīts reģistrā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 18. decembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  OV C 167, 13.6.2013., 22. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

1.6. grupa.   Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

GRIEĶIJA

Τοματάκι Σαντορίνης (Tomataki Santorinis) (ACVN)

---

| 21.12.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 349/60 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 349/60

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1401/2013

(2013. gada 18. decembris)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Yorkshire Wensleydale (AĢIN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Apvienotās Karalistes pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu Yorkshire Wensleydale, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Apvienotās Karalistes pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu Yorkshire Wensleydale, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums Yorkshire Wensleydale būtu jāreģistrē, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums Yorkshire Wensleydale būtu jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas pielikumā minētais nosaukums ar šo tiek ierakstīts reģistrā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 18. decembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  OV C 231, 9.8.2013., 20. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

1.3. grupa.   Siers

APVIENOTĀ KARALISTE

Yorkshire Wensleydale (AĢIN)

---

| 21.12.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 349/61 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 349/61

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1402/2013

(2013. gada 19. decembris)

par atvilkumiem no nozvejas kvotām, kas pieejamas attiecībā uz konkrētiem zivju krājumiem 2013. gadā, pamatojoties uz šo krājumu pārzveju iepriekšējos gados, un par grozījumiem Īstenošanas regulā (ES) Nr. 770/2013 attiecībā uz daudzumiem, kas atvelkami turpmākos gados

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008 un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (1), un jo īpaši tās 105. panta 1, 2., 3. un 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Nozvejas kvotas 2012. gadam tika noteiktas ar:






  — | Padomes 2010. gada 13. decembra Regulu (ES) Nr. 1225/2010, ar ko 2011. un 2012. gadam ES kuģiem nosaka zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem (2), |
| --- | --- | --- |

(1)

Nozvejas kvotas 2012. gadam tika noteiktas ar:

—

Padomes 2010. gada 13. decembra Regulu (ES) Nr. 1225/2010, ar ko 2011. un 2012. gadam ES kuģiem nosaka zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem (2),

| — | Padomes 2011. gada 30. novembra Regulu (ES) Nr. 1256/2011, ar ko 2012. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Baltijas jūrā, un groza Regulu (ES) Nr. 1124/2010 (3), |
| --- | --- |

—

Padomes 2011. gada 30. novembra Regulu (ES) Nr. 1256/2011, ar ko 2012. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Baltijas jūrā, un groza Regulu (ES) Nr. 1124/2010 (3),

| — | Padomes 2011. gada 19. decembra Regulu (ES) Nr. 5/2012, ar ko 2012. gadam nosaka dažu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas Melnajā jūrā (4), |
| --- | --- |

—

Padomes 2011. gada 19. decembra Regulu (ES) Nr. 5/2012, ar ko 2012. gadam nosaka dažu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas Melnajā jūrā (4),

| — | Padomes 2012. gada 17. janvāra Regulu (ES) Nr. 43/2012, ar ko 2012. gadam nosaka ES kuģiem pieejamās zvejas iespējas no konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras nav starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets (5), un |
| --- | --- |

—

Padomes 2012. gada 17. janvāra Regulu (ES) Nr. 43/2012, ar ko 2012. gadam nosaka ES kuģiem pieejamās zvejas iespējas no konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras nav starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets (5), un

| — | Padomes 2012. gada 17. janvāra Regulu (ES) Nr. 44/2012, ar ko 2012. gadam nosaka ES ūdeņos pieejamās zvejas iespējas un ES kuģu zvejas iespējas ūdeņos, kas nav ES ūdeņi, no konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras ir starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets (6). |
| --- | --- |

—

Padomes 2012. gada 17. janvāra Regulu (ES) Nr. 44/2012, ar ko 2012. gadam nosaka ES ūdeņos pieejamās zvejas iespējas un ES kuģu zvejas iespējas ūdeņos, kas nav ES ūdeņi, no konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras ir starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets (6).

| (2) | Nozvejas kvotas 2013. gadam tika noteiktas ar:






  — | Padomes 2012. gada 20. decembra Regulu (ES) Nr. 1262/2012, ar ko nosaka konkrētu dziļūdens zivju krājumu zvejas iespējas ES kuģiem 2013. un 2014. gadā (7), |
| --- | --- | --- |

(2)

Nozvejas kvotas 2013. gadam tika noteiktas ar:

—

Padomes 2012. gada 20. decembra Regulu (ES) Nr. 1262/2012, ar ko nosaka konkrētu dziļūdens zivju krājumu zvejas iespējas ES kuģiem 2013. un 2014. gadā (7),

| — | Padomes 2012. gada 20. novembra Regulu (ES) Nr. 1088/2012, ar ko 2013. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Baltijas jūrā (8), |
| --- | --- |

—

Padomes 2012. gada 20. novembra Regulu (ES) Nr. 1088/2012, ar ko 2013. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Baltijas jūrā (8),

| — | Padomes 2012. gada 20. decembra Regulu (ES) Nr. 1261/2012, ar ko 2013. gadam nosaka dažu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas Melnajā jūrā (9), |
| --- | --- |

—

Padomes 2012. gada 20. decembra Regulu (ES) Nr. 1261/2012, ar ko 2013. gadam nosaka dažu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas Melnajā jūrā (9),

| — | Padomes 2013. gada 21. janvāra Regulu (ES) Nr. 39/2013, ar ko 2013. gadam nosaka ES kuģiem pieejamās zvejas iespējas no konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras nav starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets (10), un |
| --- | --- |

—

Padomes 2013. gada 21. janvāra Regulu (ES) Nr. 39/2013, ar ko 2013. gadam nosaka ES kuģiem pieejamās zvejas iespējas no konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras nav starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets (10), un

| — | Padomes 2013. gada 21. janvāra Regulu (ES) Nr. 40/2013, ar ko 2013. gadam nosaka ES ūdeņos pieejamās zvejas iespējas un ES kuģu zvejas iespējas konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi, no konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras ir starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets (11). |
| --- | --- |

—

Padomes 2013. gada 21. janvāra Regulu (ES) Nr. 40/2013, ar ko 2013. gadam nosaka ES ūdeņos pieejamās zvejas iespējas un ES kuģu zvejas iespējas konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi, no konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras ir starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets (11).

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. panta 1. punktu, ja Komisija konstatē, ka dalībvalsts pārsniegusi tai iedalītās nozvejas kvotas, Komisija veic atvilkumus no attiecīgās dalībvalsts turpmākajām nozvejas kvotām. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. panta 1. punktu, ja Komisija konstatē, ka dalībvalsts pārsniegusi tai iedalītās nozvejas kvotas, Komisija veic atvilkumus no attiecīgās dalībvalsts turpmākajām nozvejas kvotām.

| (4) | Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. panta 5. punktā paredzēts, ka, ja atvilkumus par pārzvejotu kvotu nevar veikt nākamajā gadā pēc pārzvejas, jo attiecīgajai dalībvalstij minētā kvota nav pieejama, atvilkumi būtu jāveic no kvotas, kas pieejama attiecībā uz citiem krājumiem tajā pašā ģeogrāfiskajā apgabalā vai ar to pašu komerciālo vērtību. Saskaņā ar Komisijas Paziņojumu Nr. 2012/C 72/07 (12) šādus atvilkumus vēlams būtu veikt no kvotām, kas iedalītas krājumiem, no kuriem zvejoja tā pati flote, kas pārsniedza kvotu, ņemot vērā nepieciešamību izvairīties no izmetumiem jauktā dažādu sugu zvejā. |
| --- | --- |

(4)

Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. panta 5. punktā paredzēts, ka, ja atvilkumus par pārzvejotu kvotu nevar veikt nākamajā gadā pēc pārzvejas, jo attiecīgajai dalībvalstij minētā kvota nav pieejama, atvilkumi būtu jāveic no kvotas, kas pieejama attiecībā uz citiem krājumiem tajā pašā ģeogrāfiskajā apgabalā vai ar to pašu komerciālo vērtību. Saskaņā ar Komisijas Paziņojumu Nr. 2012/C 72/07 (12) šādus atvilkumus vēlams būtu veikt no kvotām, kas iedalītas krājumiem, no kuriem zvejoja tā pati flote, kas pārsniedza kvotu, ņemot vērā nepieciešamību izvairīties no izmetumiem jauktā dažādu sugu zvejā.

| (5) | Dažām dalībvalstīm atvilkumus no krājumiem iedalītajām un pārzvejotajām kvotām saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 770/2013 nevarēja veikt, jo 2013. gadā šādas kvotas minētajām dalībvalstīm nebija pieejamas. |
| --- | --- |

(5)

Dažām dalībvalstīm atvilkumus no krājumiem iedalītajām un pārzvejotajām kvotām saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 770/2013 nevarēja veikt, jo 2013. gadā šādas kvotas minētajām dalībvalstīm nebija pieejamas.

| (6) | Ar attiecīgajām dalībvalstīm tika rīkotas apspriedes par ierosinātajiem atvilkumiem no kvotām, kas iedalītas citiem krājumiem, kuri nav pārzvejotie krājumi. |
| --- | --- |

(6)

Ar attiecīgajām dalībvalstīm tika rīkotas apspriedes par ierosinātajiem atvilkumiem no kvotām, kas iedalītas citiem krājumiem, kuri nav pārzvejotie krājumi.

| (7) | Lietuva ir pārzvejojusi savu stavridu krājuma JAX/2A-14 (stavridas un saistītās piezvejas sugas ES ūdeņos ICES IIa un IVa zonā, ICES VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonā, ES un starptautiskajos ūdeņos ICES Vb zonā un starptautiskajos ūdeņos ICES XII un XIV zonā) kvotu par 606,119 tonnām. Lietuvai 2013. gadā nav pieejama kvota krājumam JAX/2A-14, tāpēc Lietuva ir lūgusi atvilkumu izdarīt no Ziemeļatlantijas argentīnas krājuma ARU/567 tajā pašā ģeogrāfiskajā apvidū (Ziemeļatlantijas argentīnas krājums ES un starptautiskajos ūdeņos ICES V, VI un VII zonā). Pamatojoties uz to, ka Lietuva ir iesniegusi pierādījumus par šo divu komerciāli izmantoto sugu vidējo vērtību būtisko atšķirību attiecīgajā laikposmā, un ņemot vērā, ka abu šo sugu aizsardzības statuss ir salīdzināms, atskaitījuma summa būtu jānosaka 400 tonnu apmērā no ARU/567. |
| --- | --- |

(7)

Lietuva ir pārzvejojusi savu stavridu krājuma JAX/2A-14 (stavridas un saistītās piezvejas sugas ES ūdeņos ICES IIa un IVa zonā, ICES VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonā, ES un starptautiskajos ūdeņos ICES Vb zonā un starptautiskajos ūdeņos ICES XII un XIV zonā) kvotu par 606,119 tonnām. Lietuvai 2013. gadā nav pieejama kvota krājumam JAX/2A-14, tāpēc Lietuva ir lūgusi atvilkumu izdarīt no Ziemeļatlantijas argentīnas krājuma ARU/567 tajā pašā ģeogrāfiskajā apvidū (Ziemeļatlantijas argentīnas krājums ES un starptautiskajos ūdeņos ICES V, VI un VII zonā). Pamatojoties uz to, ka Lietuva ir iesniegusi pierādījumus par šo divu komerciāli izmantoto sugu vidējo vērtību būtisko atšķirību attiecīgajā laikposmā, un ņemot vērā, ka abu šo sugu aizsardzības statuss ir salīdzināms, atskaitījuma summa būtu jānosaka 400 tonnu apmērā no ARU/567.

| (8) | Atvilkumi no tādu krājumu kvotām, kas nav pārzvejoti, kā paredzēts šajā regulā, būtu jāpiemēro, neskarot tos atvilkumus no 2013. gada kvotām, kurus izdara saskaņā ar:






  — | Komisijas Regulu (ES) Nr. 165/2011 (13), |
| --- | --- | --- |

(8)

Atvilkumi no tādu krājumu kvotām, kas nav pārzvejoti, kā paredzēts šajā regulā, būtu jāpiemēro, neskarot tos atvilkumus no 2013. gada kvotām, kurus izdara saskaņā ar:

—

Komisijas Regulu (ES) Nr. 165/2011 (13),

| — | Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 185/2013 (14), |
| --- | --- |

—

Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 185/2013 (14),

| (9) | Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 770/2013 (15) ir noteikti atvilkumi no nozvejas kvotām, kas pieejamas attiecībā uz konkrētiem zivju krājumiem 2013. gadā, pamatojoties uz šo krājumu pārzveju iepriekšējos gados. |
| --- | --- |

(9)

Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 770/2013 (15) ir noteikti atvilkumi no nozvejas kvotām, kas pieejamas attiecībā uz konkrētiem zivju krājumiem 2013. gadā, pamatojoties uz šo krājumu pārzveju iepriekšējos gados.

| (10) | Daži Īstenošanas regulā (ES) Nr. 770/2013 paredzētie atvilkumi šķiet lielāki par pielāgoto kvotu, kas pieejama 2013. gadā, un tāpēc šos atvilkumus no minētās kvotas nevar veikt pilnībā. Saskaņā ar Komisijas Paziņojumu Nr. 2012/C 72/07 atlikušie daudzumi būtu jāatvelk no pielāgotajām kvotām, kas pieejamas turpmākajos gados. |
| --- | --- |

(10)

Daži Īstenošanas regulā (ES) Nr. 770/2013 paredzētie atvilkumi šķiet lielāki par pielāgoto kvotu, kas pieejama 2013. gadā, un tāpēc šos atvilkumus no minētās kvotas nevar veikt pilnībā. Saskaņā ar Komisijas Paziņojumu Nr. 2012/C 72/07 atlikušie daudzumi būtu jāatvelk no pielāgotajām kvotām, kas pieejamas turpmākajos gados.

| (11) | Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Īstenošanas regula (ES) Nr. 770/2013, |
| --- | --- |

(11)

Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Īstenošanas regula (ES) Nr. 770/2013,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Nozvejas kvotas 2013. gadam, kas minētas šīs regulas I pielikumā, samazina, piemērojot atvilkumus alternatīviem krājumiem, kas norādīti minētajā pielikumā.

2.   Regulas 1. pantu piemēro, neskarot atvilkumus, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 165/2011 un Īstenošanas regulā (ES) Nr. 185/2013.

2. pants

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 770/2013 pielikumu aizstāj ar šīs regulas II pielikuma tekstu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 19. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  OV L 336, 21.12.2010., 1. lpp.

2

(3)  OV L 320, 3.12.2011., 3. lpp.

3

(4)  OV L 3, 6.1.2012., 1. lpp.

4

(5)  OV L 25, 27.1.2012., 1. lpp.

5

(6)  OV L 25, 27.1.2012., 55. lpp.

6

(7)  OV L 356, 22.12.2012., 22. lpp.

7

(8)  OV L 323, 22.11.2012., 2. lpp.

8

(9)  OV L 356, 22.12.2012., 19. lpp.

9

(10)  OV L 23, 25.1.2013., 1. lpp.

10

(11)  OV L 23, 25.1.2013., 54. lpp.

11

(12)  OV C 72, 10.3.2012., 27. lpp.

12

(13)  Komisijas 2011. gada 22. februāra Regulu (ES) Nr. 165/2011, ar ko paredz 2011. gadā un turpmākajos gados izdarīt atvilkumus no konkrētām Spānijai iedalītām makreles nozvejas kvotām 2010. gadā notikušās pārzvejas dēļ (OV L 48, 23.2.2011., 11. lpp.).

13

(14)  Komisijas 2013. gada 5. marta Īstenošanas regula (ES) Nr. 185/2013, ar ko paredz 2013. gadā un turpmākajos gados izdarīt atvilkumus no konkrētām Spānijai iedalītām nozvejas kvotām 2009. gadā notikušās makreles nozvejas kvotas pārsniegšanas dēļ (OV L 62, 6.3.2013., 62. lpp.).

14

(15)  OV L 215, 10.8.2013., 1. lpp.

15

---

I PIELIKUMS

ATVILKUMI NO KVOTĀM, KAS IEDALĪTAS CITIEM KRĀJUMIEM, KAS NAV PĀRZVEJOTIE KRĀJUMI

| Dalībvalsts | Sugas kods | Apgabala kods | Suga | Apgabals | Atļautie izkrāvumi: 2012. gads
  (kopējais koriģētais daudzums tonnās) (1) | Kopējā nozveja: 2012. gads
  (daudzums tonnās) | Kvotas apguve
  (%) | Atļauto izkrāvumu pārsniegums
  (daudzums tonnās) | Koeficients (2) | Papildu koeficients (3) | Atvilkuma atlikums no 2012. gada (4)

  (daudzums tonnās) | Atlikums (5)

  (daudzums tonnās) | Atvilkumi: 2013. gads
  (daudzums tonnās) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DK | DGS | 03A-C. | Dzelkņu haizivs | ES ūdeņi IIIa zonā | 0 | 0,82 | N,A, | 0,82 | / | / | / | / | 0,82 |
| Atvilkumi jāveic no šāda krājuma: |
| DK | NEP | 3A/BCD | Norvēģijas omārs | IIIa zona; ES ūdeņi 22.–32. apakšrajonā | / | / | / | / | / | / | / | / | 0,82 |
| DK | DGS | 2AC4-C | Dzelkņu haizivs | ES ūdeņi IIa un IV zonā | 0 | 1,29 | N,A | 1,29 | / | / | / | / | 1,29 |
| Atvilkumi jāveic no šāda krājuma: |
| DK | NEP | 2AC4-C | Norvēģijas omārs | ES ūdeņi IIa un IV zonā | / | / | / | / | / | / | / | / | 1,29 |
| DK | OTH | 1N2AB. | Citas sugas | Norvēģijas ūdeņi I un II zonā | 0 | 4,74 | N,A, | 4,74 | / | / | / | / | 4,74 |
| Atvilkumi jāveic no šāda krājuma: |
| DK | HAD | 2AC4. | Pikša | IV zona; ES ūdeņi IIa zonā | / | / | / | / | / | / | / | / | 4,74 |
| DK | POR | 3-1234 | Siļķu haizivs | Francijas Gviānas ūdeņi, Kategats; ES ūdeņi Skagerakā, I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā; ES ūdeņi CECAF 34.1.1., 34.1.2. un 34.2. zonā | 0 | 0,32 | N,A, | 0,32 | / | / | / | / | 0,32 |
| Atvilkumi jāveic no šāda krājuma: |
| DK | ANF | 2AC4-C | Jūrasvelni | ES ūdeņi IIa un IV zonā | / | / | / | / | / | / | / | / | 0,32 |
| DE | DGS | 2AC4-C | Dzelkņu haizivs | ES ūdeņi IIa un IV zonā | 0 | 0,87 | N,A | 0,87 | / | / | / | / | 0,87 |
| Atvilkumi jāveic no šāda krājuma: |
| DE | LIN | 04-C | Jūras līdaka | ES ūdeņi IV zonā | / | / | / | / | / | / | / | / | 0,87 |
| ES | DGS | 15X14 | Dzelkņu haizivs | ES un starptautiskie ūdeņi I, V, VI, VII, VIII, XII un XIV zonā | 0 | 5 | N,A, | 5 | / | / | / | / | 5 |
| Atvilkumi jāveic no šāda krājuma: |
| ES | NEP | 07. | Norvēģijas omārs | VII zona | / | / | / | / | / | / | / | / | 5 |
| ES | DWS | 56789- | Dziļūdens haizivis | ES un starptautiskie ūdeņi V, VI, VII un VIII zonā | 0 | 11,79 | N,A, | 11,79 | / | / | / | / | 11,79 |
| Atvilkumi jāveic no šāda krājuma: |
| ES | BLI | 12INT- | Zilā jūras līdaka | Starptautiskie ūdeņi XII zonā | / | / | / | / | / | / | / | / | 11,79 |
| ES | HAD | 7X7A34 | Pikša | VIIb–k, VIII, IX un X zona; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā | 106 | 106,08 | 100,08 | 0,08 | / | / | / | / | 0,08 |
| Atvilkumi jāveic no šāda krājuma: |
| ES | HKE | 571214 | Heks | VI un VII zona; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā | / | / | / | / | / | / | / | / | 0,08 |
| ES | ORY | 1CX14 | Atlantijas lielgalvis | ES un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII un XIV zonā | 0 | 0,16 | N,A, | 0,16 | / | / | / | / | 0,16 |
| Atvilkumi jāveic no šāda krājuma: |
| ES | BLI | 12INT. | Zilā jūras līdaka | Starptautiskie ūdeņi XII zonā | / | / | / | / | / | / | / | / | 0,16 |
| ES | POK | 56-14 | Saida | VI zona; ES un starptautiskie ūdeņi Vb, XII un XIV zonā | 13 | 13,1 | 100,77 | 0,10 | / | / | 27,60 | / | 27,70 |
| Atvilkumi jāveic no šāda krājuma: |
| ES | RNG | 8X14. | Strupdeguna garaste | ES un starptautiskie ūdeņi VIII, IX, X, XII un XIV zonā | / | / | / | / | / | / | / | / | 27,7 |
| ES | POR | 3-1234 | Siļķu haizivs | Francijas Gviānas ūdeņi, Kategats; ES ūdeņi Skagerakā, I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā; ES ūdeņi CECAF 34.1.1., 34.1.2. un 34.2. zonā | 0 | 0,01 | N,A, | 0,01 | / | / | / | / | 0,01 |
| Atvilkumi jāveic no šāda krājuma: |
| ES | ANF | 2AC4-C | Jūrasvelni | ES ūdeņi IIa un IV zonā | / | / | / | / | / | / | / | / | 0,01 |
| LT | JAX | 2A-14 | Stavrida un saistītās piezvejas sugas | ES ūdeņi IIa, IVa zonā; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zona; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā | 1 840 | 1 838,319 | 99,91 | –1,681 | / | / | 608,80 | / | 606,119 |
| Atvilkumi jāveic no šāda krājuma: |
| LT | ARU | 567. | Ziemeļatlantijas argentīna | ES un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā | / | / | / | / | / | / | / | / | 400 |
| NL | BSF | 56712- | Melnā mataste | ES un starptautiskie ūdeņi V, VI, VII un XII zonā | 0 | 0 | 0 | / | / | / | / | 5 | 5 |
| Atvilkumi jāveic no šāda krājuma: |
| NL | GFB | 567- | Lielacu diegspuru vēdzele | ES un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā | / | / | / | / | / | / | / | / | 5 |
| NL | DGS | 15X14 | Dzelkņu haizivs | ES un starptautiskie ūdeņi I, V, VI, VII, VIII, XII un XIV zonā | 0 | 1,622 | N,A, | 1,622 | / | / | / | / | 1,622 |
| Atvilkumi jāveic no šāda krājuma: |
| NL | ANF | 56-14 | Jūrasvelni | VI zona; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā | / | / | / | / | / | / | / | / | 1,622 |
| NL | DGS | 2AC4-C | Dzelkņu haizivs | ES ūdeņi IIa un IV zonā | 0 | 1,23 | N,A, | 1,23 | / | / | / | / | 1,23 |
| Atvilkumi jāveic no šāda krājuma: |
| NL | NEP | 2AC4-C | Norvēģijas omārs | ES ūdeņi IIa un IV zonā | / | / | / | / | / | / | / | / | 1,23 |
| NL | LEZ | 07. | Megrimi | VII zona | 0 | 0,056 | N,A, | 0,056 | / | / | / | / | 0,056 |
| Atvilkumi jāveic no šāda krājuma: |
| NL | SOL | 7HJK. | Parastā jūrasmēle | VIIh, VIIj un VIIk zona | / | / | / | / | / | / | / | / | 0,056 |
| NL | SBR | 678- | Sarkanā zobaine | ES un starptautiskie ūdeņi VI, VII un VIII zonā | 0 (6 citiem) | 8,615 | 143,58 (salīdzinājumā ar 6) | 2,615 | / | / | / | 6 | 8,615 |
| Atvilkumi jāveic no šāda krājuma: |
| NL | COD | 07D. | Menca | VIId zona | / | / | / | / | / | / | / | / | 8,615 |
| PL | GHL | 1N2AB | Grenlandes paltuss | Norvēģijas ūdeņi I un II zonā | 0 | 0 | 0 | 0 | / | / | / | 1 | 1 |
| Atvilkumi jāveic no šāda krājuma: |
| PL | BSF | 56712- | Melnā mataste | ES un starptautiskie ūdeņi V, VI, VII un XII zonā | / | / | / | / | / | / | / | / | 1 |
| PL | HAD | 2AC4 | Pikša | IV zona; ES ūdeņi IIa zonā | 0 | 0 | 0 | 0 | / | / | / | 16 | 16 |
| Atvilkumi jāveic no šāda krājuma: |
| PL | BSF | 56712- | Melnā mataste | ES un starptautiskie ūdeņi V, VI, VII un XII zonā | / | / | / | / | / | / | / | / | 16 |
| PL | MAC | 2A34 | Makrele | IIIa un IV zona; ES ūdeņi IIa, IIIb, IIIc zonā un 22.–32. apakšrajonā | 0 | 0 | 0 | 0 | / | / | / | 5 | 5 |
| Atvilkumi jāveic no šāda krājuma: |
| PL | COD | 3BC+24 | Menca | IIIb, c, d (1) – 22.–24. apakšrajons | / | / | / | / | / | / | / | / | 5 |
| PL | RED | 514GRN | Sarkanasari | Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā | 0 | 0 | 0 | 0 | / | / | / | 1 | 1 |
| Atvilkumi jāveic no šāda krājuma: |
| PL | BSF | 56712- | Melnā mataste | ES un starptautiskie ūdeņi V, VI, VII un XII zonā | / | / | / | / | / | / | / | / | 1 |
| PL | WHB | 1X14 | Putasu | ES un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII un XIV zonā | 0 | 0 | 0 | 0 | / | / | / | 8 | 8 |
| Atvilkumi jāveic no šāda krājuma: |
| PL | COD | 3BC+24 | Menca | IIIb, c, d (1) – 22.–24. apakšrajons | / | / | / | / | / | / | / | / | 8 |
| PT | GHL | 1N2AB | Grenlandes paltuss | Norvēģijas ūdeņi I un II zonā | 0 | 1,508 | / | 0 | / | / | / | 11,00 | 12,508 |
| Atvilkumi jāveic no šāda krājuma: |
| PT | RED | 1N2AB. | Sarkanasari | Norvēģijas ūdeņi I un II zonā | / | / | / | / | / | / | / | / | 12,508 |
| PT | NEP | 08C. | Norvēģijas omārs | VIIIc zona | 0 | 0,963 | N,A, | 0,963 | / | C | / | / | 1,444 |
| Atvilkumi jāveic no šāda krājuma: |
| PT | HKE | 8C3411 | Heks | VIIIc, IX un X zona; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā | / | / | / | / | / | / | / | / | 1,444 |
| PT | POL | 08C. | Pollaks | VIIIc zona | 0 | 0,043 | N,A, | 0,043 | / | / | / | / | 0,043 |
| Atvilkumi jāveic no šāda krājuma: |
| PT | SOO | 8CDE34 | Jūrasmēles | VIIIc, VIIId, VIIIe, IX un X zona; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā | / | / | / | / | / | / | / | / | 0,043 |
| UK | DGS | 15X14 | Dzelkņu haizivs | ES un starptautiskie ūdeņi I, V, VI, VII, VIII, XII un XIV zonā | 0 | 2,8 | N,A, | 2,8 | / | / | / | / | 2,8 |
| Atvilkumi jāveic no šāda krājuma: |
| UK | NEP | 07. | Norvēģijas omārs | VII apgabals | / | / | / | / | / | / | / | / | 2,8 |
| UK | DGS | 2AC4-C | Dzelkņu haizivs | ES ūdeņi IIa un IV zonā | 0 | 0,3 | N,A, | 0,3 | / | / | / | / | 0,3 |
| Atvilkumi jāveic no šāda krājuma: |
| UK | NEP | 2AC4-C | Norvēģijas omārs | ES ūdeņi IIa un IV zonā | / | / | / | / | / | / | / | / | 0,3 |
| UK | GHL | N01GRN
  Jaunais kods GHL/NIGRN. | Grenlandes paltuss | Grenlandes ūdeņi NAFO 0. un 1. zonā | 0 | 0,2 | N,A, | 0,2 | / | / | / | / | 0,2 |
| Atvilkumi jāveic no šāda krājuma: |
| UK | GHL | 1N2AB | Grenlandes paltuss | Norvēģijas ūdeņi I un II zonā | / | / | / | / | / | / | / | / | 0,2 |
| UK | HAL | 514GRN | Atlantijas paltuss | Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā | 0 | 1,8 | N,A, | 1,8 | / | / | / | / | 1,8 |
| Atvilkumi jāveic no šāda krājuma: |
| UK | GHL | 1N2AB | Grenlandes paltuss | Norvēģijas ūdeņi I un II zonā | / | / | / | / | / | / | / | / | 1,8 |
| UK | NOP | 2A3A4. | Esmarka menca un ar to saistītās piezvejas sugas | IIIa zona; ES ūdeņi IIa un IV zonā | 0 | 6 | N,A, | 6 | / | / | / | / | 6 |
| Atvilkumi jāveic no šāda krājuma: |
| UK | WHB | 1X14. | Putasu | ES un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII un XIV zonā | / | / | / | / | / | / | / | / | 6 |
| UK | POR | 3-1234 | Siļķu haizivs | Francijas Gviānas ūdeņi, Kategats; ES ūdeņi Skagerakā, I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā; ES ūdeņi CECAF 34.1.1., 34.1.2. un 34.2. zonā | 0 | 0,1 | N,A, | 0,1 | / | / | / | / | 0,1 |
| Atvilkumi jāveic no šāda krājuma: |
| UK | ANF | 2AC4-C | Jūrasvelni | ES ūdeņi IIa un IV zonā | / | / | / | / | / | / | / | / | 0,1 |

Dalībvalsts

Sugas kods

Apgabala kods

Suga

Apgabals

Atļautie izkrāvumi: 2012. gads

(kopējais koriģētais daudzums tonnās) (1)

Kopējā nozveja: 2012. gads

(daudzums tonnās)

Kvotas apguve

(%)

Atļauto izkrāvumu pārsniegums

(daudzums tonnās)

Koeficients (2)

Papildu koeficients (3)

Atvilkuma atlikums no 2012. gada (4)

(daudzums tonnās)

Atlikums (5)

(daudzums tonnās)

Atvilkumi: 2013. gads

(daudzums tonnās)

DK

DGS

03A-C.

Dzelkņu haizivs

ES ūdeņi IIIa zonā

0

0,82

N,A,

0,82

/

/

/

/

0,82

Atvilkumi jāveic no šāda krājuma:

DK

NEP

3A/BCD

Norvēģijas omārs

IIIa zona; ES ūdeņi 22.–32. apakšrajonā

/

/

/

/

/

/

/

/

0,82

DK

DGS

2AC4-C

Dzelkņu haizivs

ES ūdeņi IIa un IV zonā

0

1,29

N,A

1,29

/

/

/

/

1,29

Atvilkumi jāveic no šāda krājuma:

DK

NEP

2AC4-C

Norvēģijas omārs

ES ūdeņi IIa un IV zonā

/

/

/

/

/

/

/

/

1,29

DK

OTH

1N2AB.

Citas sugas

Norvēģijas ūdeņi I un II zonā

0

4,74

N,A,

4,74

/

/

/

/

4,74

Atvilkumi jāveic no šāda krājuma:

DK

HAD

2AC4.

Pikša

IV zona; ES ūdeņi IIa zonā

/

/

/

/

/

/

/

/

4,74

DK

POR

3-1234

Siļķu haizivs

Francijas Gviānas ūdeņi, Kategats; ES ūdeņi Skagerakā, I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā; ES ūdeņi CECAF 34.1.1., 34.1.2. un 34.2. zonā

0

0,32

N,A,

0,32

/

/

/

/

0,32

Atvilkumi jāveic no šāda krājuma:

DK

ANF

2AC4-C

Jūrasvelni

ES ūdeņi IIa un IV zonā

/

/

/

/

/

/

/

/

0,32

DE

DGS

2AC4-C

Dzelkņu haizivs

ES ūdeņi IIa un IV zonā

0

0,87

N,A

0,87

/

/

/

/

0,87

Atvilkumi jāveic no šāda krājuma:

DE

LIN

04-C

Jūras līdaka

ES ūdeņi IV zonā

/

/

/

/

/

/

/

/

0,87

ES

DGS

15X14

Dzelkņu haizivs

ES un starptautiskie ūdeņi I, V, VI, VII, VIII, XII un XIV zonā

0

5

N,A,

5

/

/

/

/

5

Atvilkumi jāveic no šāda krājuma:

ES

NEP

07.

Norvēģijas omārs

VII zona

/

/

/

/

/

/

/

/

5

ES

DWS

56789-

Dziļūdens haizivis

ES un starptautiskie ūdeņi V, VI, VII un VIII zonā

0

11,79

N,A,

11,79

/

/

/

/

11,79

Atvilkumi jāveic no šāda krājuma:

ES

BLI

12INT-

Zilā jūras līdaka

Starptautiskie ūdeņi XII zonā

/

/

/

/

/

/

/

/

11,79

ES

HAD

7X7A34

Pikša

VIIb–k, VIII, IX un X zona; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

106

106,08

100,08

0,08

/

/

/

/

0,08

Atvilkumi jāveic no šāda krājuma:

ES

HKE

571214

Heks

VI un VII zona; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

/

/

/

/

/

/

/

/

0,08

ES

ORY

1CX14

Atlantijas lielgalvis

ES un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII un XIV zonā

0

0,16

N,A,

0,16

/

/

/

/

0,16

Atvilkumi jāveic no šāda krājuma:

ES

BLI

12INT.

Zilā jūras līdaka

Starptautiskie ūdeņi XII zonā

/

/

/

/

/

/

/

/

0,16

ES

POK

56-14

Saida

VI zona; ES un starptautiskie ūdeņi Vb, XII un XIV zonā

13

13,1

100,77

0,10

/

/

27,60

/

27,70

Atvilkumi jāveic no šāda krājuma:

ES

RNG

8X14.

Strupdeguna garaste

ES un starptautiskie ūdeņi VIII, IX, X, XII un XIV zonā

/

/

/

/

/

/

/

/

27,7

ES

POR

3-1234

Siļķu haizivs

Francijas Gviānas ūdeņi, Kategats; ES ūdeņi Skagerakā, I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā; ES ūdeņi CECAF 34.1.1., 34.1.2. un 34.2. zonā

0

0,01

N,A,

0,01

/

/

/

/

0,01

Atvilkumi jāveic no šāda krājuma:

ES

ANF

2AC4-C

Jūrasvelni

ES ūdeņi IIa un IV zonā

/

/

/

/

/

/

/

/

0,01

LT

JAX

2A-14

Stavrida un saistītās piezvejas sugas

ES ūdeņi IIa, IVa zonā; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zona; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

1 840

1 838,319

99,91

–1,681

/

/

608,80

/

606,119

Atvilkumi jāveic no šāda krājuma:

LT

ARU

567.

Ziemeļatlantijas argentīna

ES un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā

/

/

/

/

/

/

/

/

400

NL

BSF

56712-

Melnā mataste

ES un starptautiskie ūdeņi V, VI, VII un XII zonā

0

0

0

/

/

/

/

5

5

Atvilkumi jāveic no šāda krājuma:

NL

GFB

567-

Lielacu diegspuru vēdzele

ES un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā

/

/

/

/

/

/

/

/

5

NL

DGS

15X14

Dzelkņu haizivs

ES un starptautiskie ūdeņi I, V, VI, VII, VIII, XII un XIV zonā

0

1,622

N,A,

1,622

/

/

/

/

1,622

Atvilkumi jāveic no šāda krājuma:

NL

ANF

56-14

Jūrasvelni

VI zona; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

/

/

/

/

/

/

/

/

1,622

NL

DGS

2AC4-C

Dzelkņu haizivs

ES ūdeņi IIa un IV zonā

0

1,23

N,A,

1,23

/

/

/

/

1,23

Atvilkumi jāveic no šāda krājuma:

NL

NEP

2AC4-C

Norvēģijas omārs

ES ūdeņi IIa un IV zonā

/

/

/

/

/

/

/

/

1,23

NL

LEZ

07.

Megrimi

VII zona

0

0,056

N,A,

0,056

/

/

/

/

0,056

Atvilkumi jāveic no šāda krājuma:

NL

SOL

7HJK.

Parastā jūrasmēle

VIIh, VIIj un VIIk zona

/

/

/

/

/

/

/

/

0,056

NL

SBR

678-

Sarkanā zobaine

ES un starptautiskie ūdeņi VI, VII un VIII zonā

0 (6 citiem)

8,615

143,58 (salīdzinājumā ar 6)

2,615

/

/

/

6

8,615

Atvilkumi jāveic no šāda krājuma:

NL

COD

07D.

Menca

VIId zona

/

/

/

/

/

/

/

/

8,615

PL

GHL

1N2AB

Grenlandes paltuss

Norvēģijas ūdeņi I un II zonā

0

0

0

0

/

/

/

1

1

Atvilkumi jāveic no šāda krājuma:

PL

BSF

56712-

Melnā mataste

ES un starptautiskie ūdeņi V, VI, VII un XII zonā

/

/

/

/

/

/

/

/

1

PL

HAD

2AC4

Pikša

IV zona; ES ūdeņi IIa zonā

0

0

0

0

/

/

/

16

16

Atvilkumi jāveic no šāda krājuma:

PL

BSF

56712-

Melnā mataste

ES un starptautiskie ūdeņi V, VI, VII un XII zonā

/

/

/

/

/

/

/

/

16

PL

MAC

2A34

Makrele

IIIa un IV zona; ES ūdeņi IIa, IIIb, IIIc zonā un 22.–32. apakšrajonā

0

0

0

0

/

/

/

5

5

Atvilkumi jāveic no šāda krājuma:

PL

COD

3BC+24

Menca

IIIb, c, d (1) – 22.–24. apakšrajons

/

/

/

/

/

/

/

/

5

PL

RED

514GRN

Sarkanasari

Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā

0

0

0

0

/

/

/

1

1

Atvilkumi jāveic no šāda krājuma:

PL

BSF

56712-

Melnā mataste

ES un starptautiskie ūdeņi V, VI, VII un XII zonā

/

/

/

/

/

/

/

/

1

PL

WHB

1X14

Putasu

ES un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII un XIV zonā

0

0

0

0

/

/

/

8

8

Atvilkumi jāveic no šāda krājuma:

PL

COD

3BC+24

Menca

IIIb, c, d (1) – 22.–24. apakšrajons

/

/

/

/

/

/

/

/

8

PT

GHL

1N2AB

Grenlandes paltuss

Norvēģijas ūdeņi I un II zonā

0

1,508

/

0

/

/

/

11,00

12,508

Atvilkumi jāveic no šāda krājuma:

PT

RED

1N2AB.

Sarkanasari

Norvēģijas ūdeņi I un II zonā

/

/

/

/

/

/

/

/

12,508

PT

NEP

08C.

Norvēģijas omārs

VIIIc zona

0

0,963

N,A,

0,963

/

C

/

/

1,444

Atvilkumi jāveic no šāda krājuma:

PT

HKE

8C3411

Heks

VIIIc, IX un X zona; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

/

/

/

/

/

/

/

/

1,444

PT

POL

08C.

Pollaks

VIIIc zona

0

0,043

N,A,

0,043

/

/

/

/

0,043

Atvilkumi jāveic no šāda krājuma:

PT

SOO

8CDE34

Jūrasmēles

VIIIc, VIIId, VIIIe, IX un X zona; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

/

/

/

/

/

/

/

/

0,043

UK

DGS

15X14

Dzelkņu haizivs

ES un starptautiskie ūdeņi I, V, VI, VII, VIII, XII un XIV zonā

0

2,8

N,A,

2,8

/

/

/

/

2,8

Atvilkumi jāveic no šāda krājuma:

UK

NEP

07.

Norvēģijas omārs

VII apgabals

/

/

/

/

/

/

/

/

2,8

UK

DGS

2AC4-C

Dzelkņu haizivs

ES ūdeņi IIa un IV zonā

0

0,3

N,A,

0,3

/

/

/

/

0,3

Atvilkumi jāveic no šāda krājuma:

UK

NEP

2AC4-C

Norvēģijas omārs

ES ūdeņi IIa un IV zonā

/

/

/

/

/

/

/

/

0,3

UK

GHL

N01GRN

Jaunais kods GHL/NIGRN.

Grenlandes paltuss

Grenlandes ūdeņi NAFO 0. un 1. zonā

0

0,2

N,A,

0,2

/

/

/

/

0,2

Atvilkumi jāveic no šāda krājuma:

UK

GHL

1N2AB

Grenlandes paltuss

Norvēģijas ūdeņi I un II zonā

/

/

/

/

/

/

/

/

0,2

UK

HAL

514GRN

Atlantijas paltuss

Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā

0

1,8

N,A,

1,8

/

/

/

/

1,8

Atvilkumi jāveic no šāda krājuma:

UK

GHL

1N2AB

Grenlandes paltuss

Norvēģijas ūdeņi I un II zonā

/

/

/

/

/

/

/

/

1,8

UK

NOP

2A3A4.

Esmarka menca un ar to saistītās piezvejas sugas

IIIa zona; ES ūdeņi IIa un IV zonā

0

6

N,A,

6

/

/

/

/

6

Atvilkumi jāveic no šāda krājuma:

UK

WHB

1X14.

Putasu

ES un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII un XIV zonā

/

/

/

/

/

/

/

/

6

UK

POR

3-1234

Siļķu haizivs

Francijas Gviānas ūdeņi, Kategats; ES ūdeņi Skagerakā, I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā; ES ūdeņi CECAF 34.1.1., 34.1.2. un 34.2. zonā

0

0,1

N,A,

0,1

/

/

/

/

0,1

Atvilkumi jāveic no šāda krājuma:

UK

ANF

2AC4-C

Jūrasvelni

ES ūdeņi IIa un IV zonā

/

/

/

/

/

/

/

/

0,1

---

(1)  Dalībvalstij pieejamās kvotas saskaņā ar attiecīgām regulām par zvejas iespējām, ņemot vērā apmaiņu ar zvejas iespējām saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 (OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.) 20. panta 5. punktu, kvotu pārcelšanu saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 847/96 (OV L 115, 9.5.1996., 3. lpp.) 4. panta 2. punktu un/vai zvejas iespēju pārdalīšanu un atvilkumus saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. un 105. pantu un Regulu (ES) Nr. 165/2011, kur tas attiecināms.

(2)  Kā noteikts Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. panta 2. punktā. Atvilkumu, kas vienāds ar pārzvejas apjomu *1,00, piemēro visos gadījumos, kad pārzvejas apjoms ir vienāds ar vai mazāks par 100 tonnām.

(3)  Kā noteikts Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. panta 3. punktā. Burts "a" šajā ailē nozīmē to, ka piemērots papildu koeficients 1,5, jo konstatēta pārzveja secīgi 2010., 2011. un 2012. gadā. Burts "c" šajā ailē nozīmē to, ka piemērots papildu koeficients 1,5, jo uz krājumu attiecas daudzgadu pārvaldības plāns.

(4)  Ar Regulu (ES) Nr. 700/2012 un Regulu (ES) Nr. 1136/2012 izdarīti atvilkumi no dažām valstīm iedalītajām konkrētu sugu nozvejas kvotām 2012. gadam. Tomēr dažu dalībvalstu gadījumā piemērojamie atvilkumi bija lielāki nekā attiecīgā kvota 2012. gadam, tāpēc tie minētajā gadā nevarēja tikt izdarīti pilnībā. Lai nodrošinātu, ka arī šādos gadījumos atvilkumus veic pilnībā, nosakot atvilkumus no 2013. gada kvotām, ir ņemti vērā atlikušie daudzumi.

(5)  Atlikušie daudzumi, kuri saistīti ar pārzveju, kas pieļauta gados pirms Regulas (EK) Nr. 1224/2009 (Kontroles regula) stāšanās spēkā, un kurus nevar atvilkt no cita krājuma kvotas.

---

II PIELIKUMS

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 770/2013 pielikumu aizstāj ar šādu:

“PIELIKUMS

ATVILKUMI NO KVOTĀM, KAS IEDALĪTAS KRĀJUMIEM, KURI IR PĀRZVEJOTI

| Dalībvalsts | Sugas kods | Apgabala kods | Suga | Apgabals | Sākotnējā kvota (2012) | Atļautie izkrāvumi: 2012. gads
  (kopējais koriģētais daudzums tonnās) (1) | Kopējā nozveja: 2012. gads
  (daudzums tonnās) | Kvotas apguve salīdzinājumā ar atļautajiem izkrāvumiem (%) | Atļauto izkrāvumu pārsniegums
  (daudzums tonnās) | Koeficients (2) | Papildu koeficients (3)
   (4) | Atlikušie atvilkumi no 2012. g. | Atvilkuma atlikums (5) | 2013. gadā piemērotie atvilkumi
  (daudzums tonnās) | Atlikušie daudzumi, kas atvelkami 2014. gadā un turpmākajā(-os) gadā(-os)
  (daudzums tonnās) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BE | PLE | 7FG. | Jūras zeltplekste | VIIf un VIIg zona | 46 | 185,9 | 202,9 | 109,14 | 17 | / | / | / | / | 17 | |
| BE | POL | 8ABDE. | Pollaks | VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zona | 0 | 0 | 0,2 | N,A, | 0,2 | / | / | / | / | 0,2 | |
| DK | DGS | 03A-C. | Dzelkņu haizivs | ES ūdeņi IIIa zonā | 0 | 0 | 0,82 | N,A, | 0,82 | / | / | / | / | 0,82 | |
| DK | DGS | 2AC4-C | Dzelkņu haizivs | ES ūdeņi IIa un IV zonā | 0 | 0 | 1,29 | N,A, | 1,29 | / | / | / | / | 1,29 | |
| DK | HAD | 1N2AB. | Pikša | Norvēģijas ūdeņi I un II zonā | 0 | 0 | 0,16 | N,A, | 0,16 | / | / | / | / | 0,16 | |
| DK | HKE | 2AC4-C | Heks | ES ūdeņi IIa un IV zonā | 1 119 | 875 | 918,62 | 104,99 | 43,62 | / | C | / | / | 65,43 | |
| DK | OTH | 1N2AB. | Citas sugas | Norvēģijas ūdeņi I un II zonā | 0 | 0 | 4,74 | N,A, | 4,74 | / | / | / | / | 4,74 | |
| DK | POR | 3-1234 | Siļķu haizivs | Francijas Gviānas ūdeņi, Kategats; ES ūdeņi Skagerakā, I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā; ES ūdeņi CECAF 34.1.1., 34.1.2. un 34.2. zonā | 0 | 0 | 0,32 | N,A, | 0,32 | / | / | / | / | 0,32 | |
| DE | DGS | 2AC4-C | Dzelkņu haizivs | ES ūdeņi IIa un IV zonā | 0 | 0 | 0,870 | N,A, | 0,87 | / | / | / | / | 0,87 | |
| IE | HAD | 7X7A34 | Pikša | VIIb–k, VIII, IX un X zona; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā | 3 699 | 3 745 | 4 126,037 | 110,17 | 381,037 | 1,2 | / | / | / | 457,244 | |
| IE | PLE | 7FG. | Jūras zeltplekste | VIIf un VIIg zona | 197 | 72 | 76,21 | 105,86 | 4,21 | / | / | / | / | 4,21 | |
| IE | PLE | 7HJK. | Jūras zeltplekste | VIIh, VIIj un VIIk zona | 77 | 86 | 99,3 | 115,47 | 13,3 | / | / | / | / | 13,3 | |
| IE | SOL | 7BC. | Parastā jūrasmēle | VIIb un VIIc zona | 37 | 37 | 37,688 | 101,86 | 0,688 | / | / | / | / | 0,688 | |
| IE | WHG | 07A. | Merlangs | VIIa zona | 52 | 56 | 57,089 | 101,94 | 1,089 | / | / | / | / | 1,089 | |
| EL | BFT | AE45WM | Zilā tunzivs | Atlantijas okeāns uz austrumiem no 45° rietumu garuma un Vidusjūra | 124,37 | 174,37 | 176,36 | 101,14 | 1,99 | / | C | / | / | 1,55 | 1,435 |
| ES | ALF | 3X14- | Beriksas | ES un starptautiskie ūdeņi III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā | 74 | 61 | 66,53 | 109,07 | 5,53 | / | / | / | / | 5,53 | |
| ES | BLI | 5B67- | Zilā jūraslīdaka | ES un starptautiskie ūdeņi Vb, VI un VII zonā | 62 | 21,07 | 25,29 | 120,03 | 4,22 | / | / | / | 0,07 | 0 | 4,29 |
| ES | BSF | 56712- | Melnā mataste | ES un starptautiskie ūdeņi V, VI, VII un XII zonā | 124 | 113,12 | 124,57 | 110,12 | 11,45 | / | / | 61,52 | / | 72,97 | |
| ES | BSF | 8910- | Melnā mataste | ES un starptautiskie ūdeņi VIII, IX un X zonā | 11 | 11 | 52,48 | 477,09 | 41,48 | / | / | 0,60 | / | 9,23 | 32,85 |
| ES | BUM | ATLANT | Atlantijas zilais marlīns | Atlantijas okeāns | 24 | 24 | 34,28 | 142,83 | 10,28 | / | / | / | / | 10,28 | |
| ES | DGS | 15X14 | Dzelkņu haizivs | ES un starptautiskie ūdeņi I, V, VI, VII, VIII, XII un XIV zonā | 0 | 0 | 5 | N,A, | 5 | / | / | / | / | 5 | |
| ES | DWS | 56789- | Dziļūdens haizivis | ES un starptautiskie ūdeņi V, VI, VII, VIII un IX zonā | 0 | 0 | 11,79 | N,A, | 11,79 | / | / | / | / | 11,79 | |
| ES | GFB | 89- | Lielacu diegspuru vēdzele | ES un starptautiskie ūdeņi VIII un IX zonā | 242 | 189,8 | 246,24 | 129,74 | 56,44 | / | / | / | / | 56,44 | |
| ES | GHL | N3LMNO | Grenlandes paltuss | NAFO 3LMNO zona | 4 486 | 4 687,7 | 4 694,2 | 100,14 | 6,5 | / | C | / | / | 9,75 | |
| ES | HAD | 5BC6A. | Pikša | ES un starptautiskie ūdeņi Vb un VIa zonā | 0 | 14,27 | 15,07 | 105,61 | 0,80 | / | / | 21,07 | / | 11,15 | 10,72 |
| ES | HAD | 7X7A34 | Pikša | VIIb–k, VIII, IX un X zona; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā | 0 | 106 | 106,08 | 100,08 | 0,08 | / | / | / | / | 0,08 | |
| ES | HKE | 571214 | Heks | VI un VII zona; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā | 9 109 | 12 034,1 | 12 351,35 | 102,64 | 317,25 | / | C | / | / | 475,875 | |
| ES | NEP | 9/3411 | Norvēģijas omārs | IX un X zona; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā | 68 | 88 | 138,3 | 157,16 | 50,3 | / | C | / | / | 25,15 (6) | 50,30 |
| ES | ORY | 1CX14 | Atlantijas lielgalvis | ES un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII un XIV zonā | 0 | 0 | 0,16 | N,A, | 0,16 | / | / | / | / | 0,16 | |
| ES | POK | 56-14 | Saida | VI zona; ES un starptautiskie ūdeņi Vb, XII un XIV zonā | 0 | 13 | 13,1 | 100,77 | 0,10 | / | / | 27,60 | / | 27,70 | |
| ES | POR | 3-1234 | Siļķu haizivs | Francijas Gviānas ūdeņi, Kategats; ES ūdeņi Skagerakā, I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā; ES ūdeņi CECAF 34.1.1., 34.1.2. un 34.2. zonā | 0 | 0 | 0,01 | N,A, | 0,01 | / | / | / | / | 0,01 | |
| ES | PRA | N3L. | Ziemeļu garnele | NAFO 3L | 105,5 | 33,8 | 33,8 | 100 | 0 | / | / | 6,30 | / | 6,30 | |
| ES | SOL | 8AB. | Parastā jūrasmēle | VIIIa un VIIIb zona | 10 | 9,47 | 11,31 | 119,43 | 1,84 | / | C | 0,52 | / | 0,28 | 3 |
| ES | USK | 567EI. | Brosme | ES un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā | 14 | 0,15 | 0,15 | 100 | 0 | / | / | 28,55 | / | 5,68 | 22,87 |
| FR | HAD | 7X7A34 | Pikša | VIIb–k, VIII, IX un X zona; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā | 11 096 | 11 357 | 11 911 | 104,88 | 554 | / | / | / | / | 554 | |
| FR | MAC | *8ABD. | Makrele | VIIIa, VIIIb, VIIId zona | 50,25 | 50,25 | 50,30 | 100,10 | 0,05 | / | / | / | / | 0,05 | |
| CY | BFT | AE45WM | Zilā tunzivs | Atlantijas okeāns uz austrumiem no 45° rietumu garuma un Vidusjūra | 66,98 | 16,98 | 17,906 | 105,45 | 0,926 | / | C | / | / | 1,389 | |
| LT | GHL | N3LMNO | Grenlandes paltuss | NAFO 3LMNO zona | 23 | 112,58 | 207,433 | 184,25 | 94,853 | / | C | / | / | 22 | 120,279 |
| LT | JAX | 2A-14 | Stavrida un saistītās piezvejas sugas | ES ūdeņi IIa, IVa zonā; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zona; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā | 0 | 1 840 | 1 838,319 | 99,91 | –1,681 | / | / | 608,80 | / | 606,119 | |
| NL | BSF | 56712- | Melnā mataste | ES un starptautiskie ūdeņi V, VI, VII un XII zonā | 0 | 0 | 0 | 0 | / | / | / | / | 5 | 5 | |
| NL | DGS | 15X14 | Dzelkņu haizivs | ES un starptautiskie ūdeņi I, V, VI, VII, VIII, XII un XIV zonā | 0 | 0 | 1,622 | N,A, | 1,622 | / | / | / | / | 1,622 | |
| NL | DGS | 2AC4-C | Dzelkņu haizivs | ES ūdeņi IIa un IV zonā | 0 | 0 | 1,23 | N,A, | 1,23 | / | / | / | / | 1,23 | |
| NL | HKE | 571214 | Heks | VI un VII zona; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā | 183 | 56 | 110,565 | 197,44 | 54,565 | / | C | / | / | 81,848 | |
| NL | HKE | *57-14 | Heks | VI un VII zona; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā | 6 | 6 | 6,198 | 103,30 | 0,198 | / | C | / | / | 0,297 | |
| NL | LEZ | 07. | Megrimi | VII | 0 | 0 | 0,056 | N,A, | 0,056 | / | / | / | / | 0,056 | |
| NL | SBR | 678- | Sarkanā zobaine | ES un starptautiskie ūdeņi VI, VII un VIII zonā | 0 (6 citiem) | 0 (6 citiem) | 8,615 | 143,58 (salīdzinājumā ar 6) | 2,615 | | | / | 6 | 8,615 | |
| NL | SRX | 07D. | Raju dzimtas zivis | ES ūdeņi VIId zonā | 4 | 12 | 12,015 | 100,13 | 0,015 | / | / | / | / | 0 | 0,015 |
| PL | COD | 1/2B. | Menca | I un IIb zona | 2 285 | 3 565 | 3 565,574 | 100,02 | 0,574 | / | / | / | / | 0,574 | |
| PL | GHL | 1N2AB | Grenlandes paltuss | Norvēģijas ūdeņi I un II zonā | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | / | / | / | 1 | 1 | |
| PL | HAD | 2AC4 | Pikša | IV zona; ES ūdeņi IIa zonā | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | / | / | / | 16 | 16 | |
| PL | HER | 3D-R30 | Reņģe | ES ūdeņi 25.–27., 28.2., 29. un 32. apakšrajonā | 19 537 | 19 537 | 21 270,651 | 108,87 | 1 733,651 | 1,1 | / | / | / | 1 907,016 | |
| PL | MAC | 2A34 | Makrele | IIIa un IV zona; ES ūdeņi IIa, IIIb, IIIc zonā un 22.–32. apakšrajonā | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | / | / | / | 5 | 5 | |
| PL | RED | 514GRN | Sarkanasari | Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | / | / | / | 1 | 1 | |
| PL | SPR | 3BCD-C | Brētliņa un saistītās piezvejas sugas | ES ūdeņi 22.–32. apakšrajonā | 66 128 | 66 128 | 66 605,314 | 100,72 | 477,314 | / | / | / | / | 0 | 477,314 |
| PL | WHB | 1X14 | Putasu | ES un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII un XIV zonā | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | / | / | / | 8 | 8 | |
| PT | ALF | 3X14- | Beriksas | ES un starptautiskie ūdeņi III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā | 214 | 203 | 239,129 | 117,8 | 36,129 | / | A | / | / | 54,194 | |
| PT | BUM | ATLANT | Atlantijas zilais marlīns | Atlantijas okeāns | 48,6 | 48,6 | 61,673 | 126,9 | 13,073 | / | / | 3,30 | / | 16,373 | |
| PT | COD | 1/2B. | Menca | I un IIb zona | 2 449 | 1 946,7 | 1 946,95 | 100,01 | 0,25 | / | / | / | / | 0,25 | |
| PT | GHL | 1N2AB | Grenlandes paltuss | Norvēģijas ūdeņi I un II zonā | 0 | 0 | 1,508 | / | 0 | / | / | / | 11,00 | 12,508 | |
| PT | HAD | 1N2AB | Pikša | Norvēģijas ūdeņi I un II zonā | 0 | 23,93 | 23,926 | 99,98 | –0,004 | / | / | / | 383,93 | 7,8 | 376,126 |
| PT | MAC | 8C3411 | Makrele | VIIIc, IX un X zona; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā | 6 258 | 5 471,5 | 5 472,57 | 100,02 | 1,07 | / | / | / | / | 0 | 1,07 |
| PT | NEP | 08C. | Norvēģijas omārs | VIIIc zona | 0 | 0 | 0,963 | N,A, | 0,963 | / | C | / | / | 1,444 | |
| PT | PLE | 8/3411 | Jūras zeltplekste | VIII, IX un X zona; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā | 66 | 64,8 | 71,506 | 110,35 | 6,706 | / | / | / | / | 4,8 | 1,906 |
| PT | POK | 1N2AB. | Saida | Norvēģijas ūdeņi I un II zonā | 0 | 8,16 | 8,16 | 100 | 0 | / | / | / | 223,06 | 13,3 | 209,76 |
| PT | POL | 08C. | Pollaks | VIIIc zona | 0 | 0 | 0,043 | N,A, | 0,043 | / | / | / | / | 0,043 | |
| PT | RED | N3NL | Sarkanasari | NAFO 3LN zona | 0 | 982,5 | 1 204,691 | 122,61 | 222,191 | 1,4 | / | / | / | 311,067 | |
| PT | WHM | ATLANT | Baltais marlīns | Atlantijas okeāns | 21,8 | 21,8 | 26,021 | 119,36 | 4,221 | / | / | / | / | 1,2 | 3,021 |
| RO | TUR | F3742C | Akmeņplekste | ES ūdeņi Melnajā jūrā | 43,2 | 43,2 | 43,213 | 100,03 | 0,013 | / | / | / | / | 0,013 | |
| UK | COD | N01514

  Jaunais kods N1GL14 | Menca | Grenlandes ūdeņi NAFO 0. un 1. zonā; Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā | 364 | 1 116,4 | 1 165,1 | 104,36 | 48,7 | / | / | / | / | 48,7 | |
| UK | DGS | 15X14 | Dzelkņu haizivs | ES un starptautiskie ūdeņi I, V, VI, VII, VIII, XII un XIV zonā | 0 | 0 | 2,8 | N,A, | 2,8 | / | / | / | / | 2,8 | |
| UK | DGS | 2AC4-C | Dzelkņu haizivs | ES ūdeņi IIa un IV zonā | 0 | 0 | 0,3 | N,A, | 0,3 | / | / | / | / | 0,3 | |
| UK | GHL | 2A-C46 | Grenlandes paltuss | ES ūdeņi IIa un IV zonā, ES un starptautiskie ūdeņi Vb un VI zonā | 123 | 62 | 67 | 108,06 | 5 | / | / | / | / | 5 | |
| UK | GHL | 514GRN | Grenlandes paltuss | Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā | 275 | 0 | 1 | N,A, | 1 | / | / | / | / | 0 | 1 |
| UK | GHL | N01GRN

  Jaunais kods GHL/NIGRN. | Grenlandes paltuss | Grenlandes ūdeņi NAFO 0. un 1. zonā | 0 | 0 | 0,2 | N,A, | 0,2 | / | / | / | / | 0,2 | |
| UK | HAD | 7X7A34 | Pikša | VIIb–k, VIII, IX un X zona; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā | 1 665 | 1 822 | 1 891,5 | 103,81 | 69,5 | / | / | / | / | 69,5 | |
| UK | HAL | 514GRN | Atlantijas paltuss | Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā | 0 | 0 | 1,8 | N,A, | 1,8 | / | / | / | / | 1,8 | |
| UK | HER | 5B6ANB | Siļķe | ES un starptautiskie ūdeņi Vb, VIb un VIaN zonā | 13 837 | 11 931,5 | 12 064,2 | 101,11 | 132,7 | / | C | / | / | 199,05 | |
| UK | NOP | 2A3A4. | Esmarka menca un saistītās piezvejas sugas | IIIa zona; ES ūdeņi IIa un IV zonā | 0 | 0 | 6 | N,A, | 6 | / | / | / | / | 6 | |
| UK | PLE | 7FG. | Jūras zeltplekste | VIIf un VIIg zona | 43 | 41,6 | 43,7 | 105,05 | 2,1 | / | / | / | / | 2,1 | |
| UK | POR | 3-1234 | Siļķu haizivs | Francijas Gviānas ūdeņi, Kategats; ES ūdeņi Skagerakā, I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā; ES ūdeņi CECAF 34.1.1., 34.1.2. un 34.2. zonā | 0 | 0 | 0,1 | N,A, | 0,1 | / | / | / | / | 0,1 | |
| UK | RED | 514GRN

  Jaunais kods RED/N1G14P | Sarkanasari | Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā | 31 | 31 | 31,3 | 100,97 | 0,3 | / | / | / | / | 0,3 | |
| UK | WHG | 56-14 | Merlangs | VI zona; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā | 176 | 202 | 204,9 | 101,44 | 2,9 | / | / | / | / | 2,9 | |

Dalībvalsts

Sugas kods

Apgabala kods

Suga

Apgabals

Sākotnējā kvota (2012)

Atļautie izkrāvumi: 2012. gads

(kopējais koriģētais daudzums tonnās) (1)

Kopējā nozveja: 2012. gads

(daudzums tonnās)

Kvotas apguve salīdzinājumā ar atļautajiem izkrāvumiem (%)

Atļauto izkrāvumu pārsniegums

(daudzums tonnās)

Koeficients (2)

Papildu koeficients (3)
   (4)

Atlikušie atvilkumi no 2012. g.

Atvilkuma atlikums (5)

2013. gadā piemērotie atvilkumi

(daudzums tonnās)

Atlikušie daudzumi, kas atvelkami 2014. gadā un turpmākajā(-os) gadā(-os)

(daudzums tonnās)

BE

PLE

7FG.

Jūras zeltplekste

VIIf un VIIg zona

46

185,9

202,9

109,14

17

/

/

/

/

17

BE

POL

8ABDE.

Pollaks

VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zona

0

0

0,2

N,A,

0,2

/

/

/

/

0,2

DK

DGS

03A-C.

Dzelkņu haizivs

ES ūdeņi IIIa zonā

0

0

0,82

N,A,

0,82

/

/

/

/

0,82

DK

DGS

2AC4-C

Dzelkņu haizivs

ES ūdeņi IIa un IV zonā

0

0

1,29

N,A,

1,29

/

/

/

/

1,29

DK

HAD

1N2AB.

Pikša

Norvēģijas ūdeņi I un II zonā

0

0

0,16

N,A,

0,16

/

/

/

/

0,16

DK

HKE

2AC4-C

Heks

ES ūdeņi IIa un IV zonā

1 119

875

918,62

104,99

43,62

/

C

/

/

65,43

DK

OTH

1N2AB.

Citas sugas

Norvēģijas ūdeņi I un II zonā

0

0

4,74

N,A,

4,74

/

/

/

/

4,74

DK

POR

3-1234

Siļķu haizivs

Francijas Gviānas ūdeņi, Kategats; ES ūdeņi Skagerakā, I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā; ES ūdeņi CECAF 34.1.1., 34.1.2. un 34.2. zonā

0

0

0,32

N,A,

0,32

/

/

/

/

0,32

DE

DGS

2AC4-C

Dzelkņu haizivs

ES ūdeņi IIa un IV zonā

0

0

0,870

N,A,

0,87

/

/

/

/

0,87

IE

HAD

7X7A34

Pikša

VIIb–k, VIII, IX un X zona; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

3 699

3 745

4 126,037

110,17

381,037

1,2

/

/

/

457,244

IE

PLE

7FG.

Jūras zeltplekste

VIIf un VIIg zona

197

72

76,21

105,86

4,21

/

/

/

/

4,21

IE

PLE

7HJK.

Jūras zeltplekste

VIIh, VIIj un VIIk zona

77

86

99,3

115,47

13,3

/

/

/

/

13,3

IE

SOL

7BC.

Parastā jūrasmēle

VIIb un VIIc zona

37

37

37,688

101,86

0,688

/

/

/

/

0,688

IE

WHG

07A.

Merlangs

VIIa zona

52

56

57,089

101,94

1,089

/

/

/

/

1,089

EL

BFT

AE45WM

Zilā tunzivs

Atlantijas okeāns uz austrumiem no 45° rietumu garuma un Vidusjūra

124,37

174,37

176,36

101,14

1,99

/

C

/

/

1,55

1,435

ES

ALF

3X14-

Beriksas

ES un starptautiskie ūdeņi III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā

74

61

66,53

109,07

5,53

/

/

/

/

5,53

ES

BLI

5B67-

Zilā jūraslīdaka

ES un starptautiskie ūdeņi Vb, VI un VII zonā

62

21,07

25,29

120,03

4,22

/

/

/

0,07

0

4,29

ES

BSF

56712-

Melnā mataste

ES un starptautiskie ūdeņi V, VI, VII un XII zonā

124

113,12

124,57

110,12

11,45

/

/

61,52

/

72,97

ES

BSF

8910-

Melnā mataste

ES un starptautiskie ūdeņi VIII, IX un X zonā

11

11

52,48

477,09

41,48

/

/

0,60

/

9,23

32,85

ES

BUM

ATLANT

Atlantijas zilais marlīns

Atlantijas okeāns

24

24

34,28

142,83

10,28

/

/

/

/

10,28

ES

DGS

15X14

Dzelkņu haizivs

ES un starptautiskie ūdeņi I, V, VI, VII, VIII, XII un XIV zonā

0

0

5

N,A,

5

/

/

/

/

5

ES

DWS

56789-

Dziļūdens haizivis

ES un starptautiskie ūdeņi V, VI, VII, VIII un IX zonā

0

0

11,79

N,A,

11,79

/

/

/

/

11,79

ES

GFB

89-

Lielacu diegspuru vēdzele

ES un starptautiskie ūdeņi VIII un IX zonā

242

189,8

246,24

129,74

56,44

/

/

/

/

56,44

ES

GHL

N3LMNO

Grenlandes paltuss

NAFO 3LMNO zona

4 486

4 687,7

4 694,2

100,14

6,5

/

C

/

/

9,75

ES

HAD

5BC6A.

Pikša

ES un starptautiskie ūdeņi Vb un VIa zonā

0

14,27

15,07

105,61

0,80

/

/

21,07

/

11,15

10,72

ES

HAD

7X7A34

Pikša

VIIb–k, VIII, IX un X zona; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

0

106

106,08

100,08

0,08

/

/

/

/

0,08

ES

HKE

571214

Heks

VI un VII zona; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

9 109

12 034,1

12 351,35

102,64

317,25

/

C

/

/

475,875

ES

NEP

9/3411

Norvēģijas omārs

IX un X zona; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

68

88

138,3

157,16

50,3

/

C

/

/

25,15 (6)

50,30

ES

ORY

1CX14

Atlantijas lielgalvis

ES un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII un XIV zonā

0

0

0,16

N,A,

0,16

/

/

/

/

0,16

ES

POK

56-14

Saida

VI zona; ES un starptautiskie ūdeņi Vb, XII un XIV zonā

0

13

13,1

100,77

0,10

/

/

27,60

/

27,70

ES

POR

3-1234

Siļķu haizivs

Francijas Gviānas ūdeņi, Kategats; ES ūdeņi Skagerakā, I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā; ES ūdeņi CECAF 34.1.1., 34.1.2. un 34.2. zonā

0

0

0,01

N,A,

0,01

/

/

/

/

0,01

ES

PRA

N3L.

Ziemeļu garnele

NAFO 3L

105,5

33,8

33,8

100

0

/

/

6,30

/

6,30

ES

SOL

8AB.

Parastā jūrasmēle

VIIIa un VIIIb zona

10

9,47

11,31

119,43

1,84

/

C

0,52

/

0,28

3

ES

USK

567EI.

Brosme

ES un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā

14

0,15

0,15

100

0

/

/

28,55

/

5,68

22,87

FR

HAD

7X7A34

Pikša

VIIb–k, VIII, IX un X zona; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

11 096

11 357

11 911

104,88

554

/

/

/

/

554

FR

MAC

*8ABD.

Makrele

VIIIa, VIIIb, VIIId zona

50,25

50,25

50,30

100,10

0,05

/

/

/

/

0,05

CY

BFT

AE45WM

Zilā tunzivs

Atlantijas okeāns uz austrumiem no 45° rietumu garuma un Vidusjūra

66,98

16,98

17,906

105,45

0,926

/

C

/

/

1,389

LT

GHL

N3LMNO

Grenlandes paltuss

NAFO 3LMNO zona

23

112,58

207,433

184,25

94,853

/

C

/

/

22

120,279

LT

JAX

2A-14

Stavrida un saistītās piezvejas sugas

ES ūdeņi IIa, IVa zonā; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zona; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

0

1 840

1 838,319

99,91

–1,681

/

/

608,80

/

606,119

NL

BSF

56712-

Melnā mataste

ES un starptautiskie ūdeņi V, VI, VII un XII zonā

0

0

0

0

/

/

/

/

5

5

NL

DGS

15X14

Dzelkņu haizivs

ES un starptautiskie ūdeņi I, V, VI, VII, VIII, XII un XIV zonā

0

0

1,622

N,A,

1,622

/

/

/

/

1,622

NL

DGS

2AC4-C

Dzelkņu haizivs

ES ūdeņi IIa un IV zonā

0

0

1,23

N,A,

1,23

/

/

/

/

1,23

NL

HKE

571214

Heks

VI un VII zona; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

183

56

110,565

197,44

54,565

/

C

/

/

81,848

NL

HKE

*57-14

Heks

VI un VII zona; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

6

6

6,198

103,30

0,198

/

C

/

/

0,297

NL

LEZ

07.

Megrimi

VII

0

0

0,056

N,A,

0,056

/

/

/

/

0,056

NL

SBR

678-

Sarkanā zobaine

ES un starptautiskie ūdeņi VI, VII un VIII zonā

0 (6 citiem)

0 (6 citiem)

8,615

143,58 (salīdzinājumā ar 6)

2,615

/

6

8,615

NL

SRX

07D.

Raju dzimtas zivis

ES ūdeņi VIId zonā

4

12

12,015

100,13

0,015

/

/

/

/

0

0,015

PL

COD

1/2B.

Menca

I un IIb zona

2 285

3 565

3 565,574

100,02

0,574

/

/

/

/

0,574

PL

GHL

1N2AB

Grenlandes paltuss

Norvēģijas ūdeņi I un II zonā

0

0

0

0

0

/

/

/

1

1

PL

HAD

2AC4

Pikša

IV zona; ES ūdeņi IIa zonā

0

0

0

0

0

/

/

/

16

16

PL

HER

3D-R30

Reņģe

ES ūdeņi 25.–27., 28.2., 29. un 32. apakšrajonā

19 537

19 537

21 270,651

108,87

1 733,651

1,1

/

/

/

1 907,016

PL

MAC

2A34

Makrele

IIIa un IV zona; ES ūdeņi IIa, IIIb, IIIc zonā un 22.–32. apakšrajonā

0

0

0

0

0

/

/

/

5

5

PL

RED

514GRN

Sarkanasari

Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā

0

0

0

0

0

/

/

/

1

1

PL

SPR

3BCD-C

Brētliņa un saistītās piezvejas sugas

ES ūdeņi 22.–32. apakšrajonā

66 128

66 128

66 605,314

100,72

477,314

/

/

/

/

0

477,314

PL

WHB

1X14

Putasu

ES un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII un XIV zonā

0

0

0

0

0

/

/

/

8

8

PT

ALF

3X14-

Beriksas

ES un starptautiskie ūdeņi III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā

214

203

239,129

117,8

36,129

/

A

/

/

54,194

PT

BUM

ATLANT

Atlantijas zilais marlīns

Atlantijas okeāns

48,6

48,6

61,673

126,9

13,073

/

/

3,30

/

16,373

PT

COD

1/2B.

Menca

I un IIb zona

2 449

1 946,7

1 946,95

100,01

0,25

/

/

/

/

0,25

PT

GHL

1N2AB

Grenlandes paltuss

Norvēģijas ūdeņi I un II zonā

0

0

1,508

/

0

/

/

/

11,00

12,508

PT

HAD

1N2AB

Pikša

Norvēģijas ūdeņi I un II zonā

0

23,93

23,926

99,98

–0,004

/

/

/

383,93

7,8

376,126

PT

MAC

8C3411

Makrele

VIIIc, IX un X zona; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

6 258

5 471,5

5 472,57

100,02

1,07

/

/

/

/

0

1,07

PT

NEP

08C.

Norvēģijas omārs

VIIIc zona

0

0

0,963

N,A,

0,963

/

C

/

/

1,444

PT

PLE

8/3411

Jūras zeltplekste

VIII, IX un X zona; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

66

64,8

71,506

110,35

6,706

/

/

/

/

4,8

1,906

PT

POK

1N2AB.

Saida

Norvēģijas ūdeņi I un II zonā

0

8,16

8,16

100

0

/

/

/

223,06

13,3

209,76

PT

POL

08C.

Pollaks

VIIIc zona

0

0

0,043

N,A,

0,043

/

/

/

/

0,043

PT

RED

N3NL

Sarkanasari

NAFO 3LN zona

0

982,5

1 204,691

122,61

222,191

1,4

/

/

/

311,067

PT

WHM

ATLANT

Baltais marlīns

Atlantijas okeāns

21,8

21,8

26,021

119,36

4,221

/

/

/

/

1,2

3,021

RO

TUR

F3742C

Akmeņplekste

ES ūdeņi Melnajā jūrā

43,2

43,2

43,213

100,03

0,013

/

/

/

/

0,013

UK

COD

N01514

Jaunais kods N1GL14

Menca

Grenlandes ūdeņi NAFO 0. un 1. zonā; Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā

364

1 116,4

1 165,1

104,36

48,7

/

/

/

/

48,7

UK

DGS

15X14

Dzelkņu haizivs

ES un starptautiskie ūdeņi I, V, VI, VII, VIII, XII un XIV zonā

0

0

2,8

N,A,

2,8

/

/

/

/

2,8

UK

DGS

2AC4-C

Dzelkņu haizivs

ES ūdeņi IIa un IV zonā

0

0

0,3

N,A,

0,3

/

/

/

/

0,3

UK

GHL

2A-C46

Grenlandes paltuss

ES ūdeņi IIa un IV zonā, ES un starptautiskie ūdeņi Vb un VI zonā

123

62

67

108,06

5

/

/

/

/

5

UK

GHL

514GRN

Grenlandes paltuss

Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā

275

0

1

N,A,

1

/

/

/

/

0

1

UK

GHL

N01GRN

Jaunais kods GHL/NIGRN.

Grenlandes paltuss

Grenlandes ūdeņi NAFO 0. un 1. zonā

0

0

0,2

N,A,

0,2

/

/

/

/

0,2

UK

HAD

7X7A34

Pikša

VIIb–k, VIII, IX un X zona; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

1 665

1 822

1 891,5

103,81

69,5

/

/

/

/

69,5

UK

HAL

514GRN

Atlantijas paltuss

Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā

0

0

1,8

N,A,

1,8

/

/

/

/

1,8

UK

HER

5B6ANB

Siļķe

ES un starptautiskie ūdeņi Vb, VIb un VIaN zonā

13 837

11 931,5

12 064,2

101,11

132,7

/

C

/

/

199,05

UK

NOP

2A3A4.

Esmarka menca un saistītās piezvejas sugas

IIIa zona; ES ūdeņi IIa un IV zonā

0

0

6

N,A,

6

/

/

/

/

6

UK

PLE

7FG.

Jūras zeltplekste

VIIf un VIIg zona

43

41,6

43,7

105,05

2,1

/

/

/

/

2,1

UK

POR

3-1234

Siļķu haizivs

Francijas Gviānas ūdeņi, Kategats; ES ūdeņi Skagerakā, I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā; ES ūdeņi CECAF 34.1.1., 34.1.2. un 34.2. zonā

0

0

0,1

N,A,

0,1

/

/

/

/

0,1

UK

RED

514GRN

Jaunais kods RED/N1G14P

Sarkanasari

Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā

31

31

31,3

100,97

0,3

/

/

/

/

0,3

UK

WHG

56-14

Merlangs

VI zona; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

176

202

204,9

101,44

2,9

/

/

/

/

2,9

---

(1)  Dalībvalstij pieejamās kvotas saskaņā ar attiecīgajām zvejas iespēju regulām pēc tam, kad ņemta vērā apmaiņa ar zvejas iespējām saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu, kvotu pārcelšana saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 847/96 4. panta 2. punktu un/vai zvejas iespēju pārdalīšana un atvilkumu izdarīšana saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. un 105. pantu, Komisijas Regulu (EK) Nr. 147/2007 un Komisijas Regulu (ES) Nr. 165/2011, kur tas attiecināms.

1

(2)  Kā noteikts Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. panta 2. punktā. Atvilkumu, kas vienāds ar pārzvejas apjomu *1,00, piemēro visos gadījumos, kad pārzvejas apjoms ir vienāds ar vai mazāks par 100 tonnām.

2

(3)  Kā noteikts Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. panta 3. punktā.

3

(4)  Burts “a” šajā ailē nozīmē to, ka piemērots papildu koeficients 1,5, jo konstatēta pārzveja secīgi 2010., 2011. un 2012. gadā. Letter “c” indicates that an additional multiplying factor of 1.5 has been applied as the stock is subject to a multiannual plan.

4

(5)  Atlikušie daudzumi, kuri saistīti ar pārzveju, kas pieļauta gados pirms Regulas (EK) Nr. 1224/2009 (Kontroles regula) stāšanās spēkā, un kurus nevar atvilkt no cita krājuma kvotas.

5

(6)  Pēc Spānijas lūguma 75,45 tonnas, kas būtu jāatvelk 2013. gadā, tiks atvilktas trīs gados, proti, 25,15 tonnas katru gadu (2013., 2014. un 2015. gadā).”

6

---

| 21.12.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 349/86 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 349/86

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1403/2013

(2013. gada 19. decembris),

ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Liquirizia di Calabria (ACVN))]

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Itālijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu Liquirizia di Calabria, kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 1072/2011 (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Itālijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu Liquirizia di Calabria, kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 1072/2011 (2).

| (2) | Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). |
| --- | --- |

(2)

Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3).

| (3) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(3)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo tiek apstiprināts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētais specifikācijas grozījums attiecībā uz šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 19. decembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  OV L 278, 25.10.2011., 1. lpp.

2

(3)  OV C 219, 31.7.2013., 12. lpp.

3

---

PIELIKUMS

Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

1.8. grupa.   Citi Līguma I pielikumā minētie produkti (garšvielas u. c.)

Regulas (ES) Nr. 1151/2012 I pielikuma I punktā uzskaitītie lauksaimniecības produkti un pārtikas produkti:

2.4. grupa.   Maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, konditorejas izstrādājumi, cepumi un citi maizes un konditorejas izstrādājumi

ITĀLIJA

Liquirizia di Calabria (ACVN)

---

| 21.12.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 349/88 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 349/88

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1404/2013

(2013. gada 20. decembris)

par atļauju lietot no Aspergillus niger iegūtas endo-1,4-beta-ksilanāzes (CBS 109.713) un no Aspergillus niger iegūtas endo-1,4-beta-glikanāzes (DSM 18404) preparātu kā barības piedevu gaļas cūkām (atļaujas turētājs BASF SE)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā jāsaņem atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā jāsaņem atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu tika iesniegts pieteikums attiecībā uz jaunu lietojumu no Aspergillus niger iegūtas endo-1,4-beta-ksilanāzes (CBS 109.713) un no Aspergillus niger iegūtas endo-1,4-beta-glikanāzes (DSM 18404) preparātam. Minētajam pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu tika iesniegts pieteikums attiecībā uz jaunu lietojumu no Aspergillus niger iegūtas endo-1,4-beta-ksilanāzes (CBS 109.713) un no Aspergillus niger iegūtas endo-1,4-beta-glikanāzes (DSM 18404) preparātam. Minētajam pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti.

| (3) | Minētais pieteikums attiecas uz atļauju jaunā veidā lietot no Aspergillus niger iegūtas endo-1,4-beta-ksilanāzes (CBS 109.713) un no Aspergillus niger iegūtas endo-1,4-beta-glikanāzes (DSM 18404) preparātu kā barības piedevu gaļas cūkām, un to paredzēts klasificēt piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas”. |
| --- | --- |

(3)

Minētais pieteikums attiecas uz atļauju jaunā veidā lietot no Aspergillus niger iegūtas endo-1,4-beta-ksilanāzes (CBS 109.713) un no Aspergillus niger iegūtas endo-1,4-beta-glikanāzes (DSM 18404) preparātu kā barības piedevu gaļas cūkām, un to paredzēts klasificēt piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas”.

| (4) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 271/2009 (2) minēto preparātu uz desmit gadu termiņu atļāva lietot atšķirtiem sivēniem, gaļas cāļiem, dējējvistām, gaļas tītariem un gaļas pīlēm, bet ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1068/2011 (3) – dējējvistu cāļiem, vaislas tītariem, vaislai audzētiem tītariem, citu retāk audzētu sugu mājputniem (izņemot gaļas pīlēm) un dekoratīvajiem putniem. |
| --- | --- |

(4)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 271/2009 (2) minēto preparātu uz desmit gadu termiņu atļāva lietot atšķirtiem sivēniem, gaļas cāļiem, dējējvistām, gaļas tītariem un gaļas pīlēm, bet ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1068/2011 (3) – dējējvistu cāļiem, vaislas tītariem, vaislai audzētiem tītariem, citu retāk audzētu sugu mājputniem (izņemot gaļas pīlēm) un dekoratīvajiem putniem.

| (5) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“iestāde”) 2013. gada 18. jūnija atzinumā (4) apstiprināja savus iepriekšējos secinājumus, ka saskaņā ar ierosinātajiem lietošanas nosacījumiem no Aspergillus niger iegūtas endo-1,4-beta-ksilanāzes (CBS 109.713) un no Aspergillus niger iegūtas endo-1,4-beta-glikanāzes (DSM 18404) preparātam nav negatīvas ietekmes uz dzīvnieku veselību, cilvēku veselību vai vidi. Iestāde secināja, ka tas varētu būt iedarbīgs gaļas cūkām. Iestāde neuzskata, ka būtu vajadzīgas īpašas prasības attiecībā uz uzraudzību pēc laišanas tirgū. Iestāde arī pārbaudīja ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par dzīvnieku barībā esošās piedevas analītisko metodi. |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“iestāde”) 2013. gada 18. jūnija atzinumā (4) apstiprināja savus iepriekšējos secinājumus, ka saskaņā ar ierosinātajiem lietošanas nosacījumiem no Aspergillus niger iegūtas endo-1,4-beta-ksilanāzes (CBS 109.713) un no Aspergillus niger iegūtas endo-1,4-beta-glikanāzes (DSM 18404) preparātam nav negatīvas ietekmes uz dzīvnieku veselību, cilvēku veselību vai vidi. Iestāde secināja, ka tas varētu būt iedarbīgs gaļas cūkām. Iestāde neuzskata, ka būtu vajadzīgas īpašas prasības attiecībā uz uzraudzību pēc laišanas tirgū. Iestāde arī pārbaudīja ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par dzīvnieku barībā esošās piedevas analītisko metodi.

| (6) | No Aspergillus niger iegūtas endo-1,4-beta-ksilanāzes (CBS 109.713) un no Aspergillus niger iegūtas endo-1,4-beta-glikanāzes (DSM 18404) preparāta izvērtējums liecina, ka ir izpildīti Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi. Tādējādi šo preparātu būtu jāļauj lietot, kā norādīts šīs regulas pielikumā. |
| --- | --- |

(6)

No Aspergillus niger iegūtas endo-1,4-beta-ksilanāzes (CBS 109.713) un no Aspergillus niger iegūtas endo-1,4-beta-glikanāzes (DSM 18404) preparāta izvērtējums liecina, ka ir izpildīti Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi. Tādējādi šo preparātu būtu jāļauj lietot, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pielikumā aprakstīto preparātu, kas iekļauts piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas” un funkcionālajā grupā “gremošanas veicinātāji”, ir atļauts lietot kā dzīvnieku barības piedevu saskaņā ar minētajā pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 20. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

1

(2)  Komisijas 2009. gada 2. aprīļa Regula (EK) Nr. 271/2009 par atļauju dzīvnieku barībā izmantot endo-1,4-beta-ksilanāzes un endo-1,4-beta-glikanāzes preparātu atšķirtiem sivēniem, gaļas cāļiem, dējējvistām, gaļas tītariem un gaļas pīlēm (atļaujas turētājs – BASF SE) (OV L 91, 3.4.2009., 5. lpp.).

2

BASF SE

(3)  Komisijas 2011. gada 21. oktobra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1068/2011 par atļauju izmantot no Aspergillus niger (CBS 109.713) iegūtas endo-1,4-beta-ksilanāzes un no Aspergillus niger (DSM 18404) iegūtas endo-1,4-beta-glikanāzes fermentu preparātu kā barības piedevu dējējvistu cāļiem, vaislas tītariem, vaislai audzētiem tītariem, citu retāk audzētu sugu mājputniem (izņemot gaļas pīlēm) un dekoratīvajiem putniem (atļaujas turētājs BASF SE) (OV L 277, 22.10.2011., 11. lpp.).

3

Aspergillus niger

Aspergillus niger

BASF SE

(4)  EFSA Journal 2013; 11(7):3285.

4

EFSA Journal 2013

---

PIELIKUMS

| Piedevas identifikācijas numurs | Atļaujas turētāja nosaukums | Piedeva | Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode | Dzīvnieku suga vai kategorija | Maksimālais vecums | Minimālais saturs | Maksimālais saturs | Citi noteikumi | Atļaujas derīguma termiņš |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktīvās vienības/kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 % |
| Zootehnisko piedevu kategorija. Funkcionālā grupa: gremošanas veicinātāji |
| 4a7 | BASF SE | Endo-1,4-beta-ksilanāze
  EC 3.2.1.8
  Endo-1,4-beta-glikanāze
  EC 3.2.1.4 | Piedevas sastāvs

  No Aspergillus niger iegūtas endo-1,4-beta-ksilanāzes (CBS 109.713) un no Aspergillus niger iegūtas endo-1,4-beta-glikanāzes (DSM 18404) preparāts ar šādu minimālo aktivitāti:
  5 600 TXU (1) un 2 500 TGU (2)/g.
  Cietā un šķidrā veidā.

  Aktīvās vielas raksturojums

  No Aspergillus niger iegūta endo-1,4-beta-ksilanāze (CBS 109.713) un no Aspergillus niger iegūta endo-1,4-beta-glikanāze (DSM 18404)

  Analītiskā metode
   (3)

  Endo-1,4-beta-ksilanāzes aktivitātes kvantificēšanai:
  viskozimetriskā metode, kas pamatojas uz viskozitātes samazināšanos, endo-1,4-beta-ksilanāzei iedarbojoties uz ksilānu, kas satur substrātu (kviešu arabinoksilānu), ja pH ir 3,5 un temperatūra 55 °C.
  Endo-1,4-beta-glikanāzes aktivitātes kvantificēšanai:
  viskozimetriskā metode, kas pamatojas uz viskozitātes samazināšanos, endo-1,4-beta-glikanāzei iedarbojoties uz glikānu, kas satur substrātu (miežu beta-glikānu), ja pH ir 3,5 un temperatūra 40 °C. | Gaļas cūkas | — | 560 TXU
  250 TGU | — | 1. | Piedevas un premiksa lietošanas noteikumos norāda glabāšanas nosacījumus un noturību pret granulēšanos. |

Piedevas identifikācijas numurs

Atļaujas turētāja nosaukums

Piedeva

Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode

Dzīvnieku suga vai kategorija

Maksimālais vecums

Minimālais saturs

Maksimālais saturs

Citi noteikumi

Atļaujas derīguma termiņš

Aktīvās vienības/kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 %

Zootehnisko piedevu kategorija. Funkcionālā grupa: gremošanas veicinātāji

4a7

BASF SE

Endo-1,4-beta-ksilanāze

EC 3.2.1.8

Endo-1,4-beta-glikanāze

EC 3.2.1.4

Piedevas sastāvs

No Aspergillus niger iegūtas endo-1,4-beta-ksilanāzes (CBS 109.713) un no Aspergillus niger iegūtas endo-1,4-beta-glikanāzes (DSM 18404) preparāts ar šādu minimālo aktivitāti:

5 600 TXU (1) un 2 500 TGU (2)/g.

Cietā un šķidrā veidā.

Aktīvās vielas raksturojums

No Aspergillus niger iegūta endo-1,4-beta-ksilanāze (CBS 109.713) un no Aspergillus niger iegūta endo-1,4-beta-glikanāze (DSM 18404)

Analītiskā metode
   (3)

Endo-1,4-beta-ksilanāzes aktivitātes kvantificēšanai:

viskozimetriskā metode, kas pamatojas uz viskozitātes samazināšanos, endo-1,4-beta-ksilanāzei iedarbojoties uz ksilānu, kas satur substrātu (kviešu arabinoksilānu), ja pH ir 3,5 un temperatūra 55 °C.

Endo-1,4-beta-glikanāzes aktivitātes kvantificēšanai:

viskozimetriskā metode, kas pamatojas uz viskozitātes samazināšanos, endo-1,4-beta-glikanāzei iedarbojoties uz glikānu, kas satur substrātu (miežu beta-glikānu), ja pH ir 3,5 un temperatūra 40 °C.

Gaļas cūkas

—

560 TXU

250 TGU

—

1.

Piedevas un premiksa lietošanas noteikumos norāda glabāšanas nosacījumus un noturību pret granulēšanos.

| 2. | Ieteicamās devas uz kilogramu kompleksās barības: 560-840 TXU/250-375 TGU. |
| --- | --- |

2.

Ieteicamās devas uz kilogramu kompleksās barības: 560-840 TXU/250-375 TGU.

| 3. | Drošības apsvērumi: rīkojoties ar piedevu, jāizmanto elpceļu aizsarglīdzekļi, aizsargbrilles un cimdi. |
| --- | --- |

3.

Drošības apsvērumi: rīkojoties ar piedevu, jāizmanto elpceļu aizsarglīdzekļi, aizsargbrilles un cimdi.

2024. gada 12. janvāris

---

(1)  1 TXU ir fermenta daudzums, kas 55 °C temperatūrā un pie pH 3,5 no kviešu arabinoksilāna izdala 5 mikromolus reducējošo cukuru (ksilozes ekvivalentu) minūtē.

(2)  1 TGU ir fermenta daudzums, kas 40 °C temperatūrā un pie pH 3,5 no miežu beta-glikāna izdala 1 mikromolu reducējošo cukuru (glikozes ekvivalentos) minūtē.

(3)  Sīkāka informācija par analītiskajām metodēm atrodama references laboratorijas tīmekļa vietnē:

http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx

---

| 21.12.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 349/91 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 349/91

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1405/2013

(2013. gada 20. decembris)

par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1) un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,s

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju.

| (2) | Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji balstās uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu un citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji balstās uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu un citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību.

| (3) | Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem būtu jāklasificē saskaņā ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam. |
| --- | --- |

(3)

Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem būtu jāklasificē saskaņā ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam.

| (4) | Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, kas izdota attiecībā uz precēm, uz kurām attiecas šī regula, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot noteiktu laikposmu saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 (2) 12. panta 6. punktu. Minētais laikposms ir trīs mēneši. |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, kas izdota attiecībā uz precēm, uz kurām attiecas šī regula, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot noteiktu laikposmu saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 (2) 12. panta 6. punktu. Minētais laikposms ir trīs mēneši.

| (5) | Muitas kodeksa komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(5)

Muitas kodeksa komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar tabulas 2. ailē norādīto KN kodu.

2. pants

Saistošo izziņu par tarifu, kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92 12. panta 6. punktu var turpināt izmantot trīs mēnešus no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 20. decembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

1

(2)  Padomes 1992. gada 12. oktobra Regula (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Preču apraksts | Klasifikācija (KN kods) | Pamatojums |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Izstrādājums ar šādu sastāvu:






  — | 90,0 līdz 99,9 masas % etilspirta (pretaizsalšanas viela); |

Preču apraksts

Klasifikācija (KN kods)

Pamatojums

(1)

(2)

(3)

Izstrādājums ar šādu sastāvu:

—

90,0 līdz 99,9 masas % etilspirta (pretaizsalšanas viela);

| — | piedevas (denaturēšanas vielas):






  — | 20 mg denatonija benzoāta uz litru tīra spirta, |
| --- | --- | --- |

—

piedevas (denaturēšanas vielas):

—

20 mg denatonija benzoāta uz litru tīra spirta,

| — | 5 ml izopropilspirta uz litru tīra spirta un |
| --- | --- |

—

5 ml izopropilspirta uz litru tīra spirta un

| — | vai nu 5 ml butilspirta uz litru tīra spirta, vai 10 ml metiletilketona uz litru tīra spirta; |
| --- | --- |

—

vai nu 5 ml butilspirta uz litru tīra spirta, vai 10 ml metiletilketona uz litru tīra spirta;

| — | 1 g virsmaktīvās vielas uz litru tīra spirta. |
| --- | --- |

—

1 g virsmaktīvās vielas uz litru tīra spirta.

Pievienotā denatonija benzoāta, izopropilspirta un butilspirta vai metiletilketona dēļ izstrādājums nav derīgs lietošanai pārtikā.

Izstrādājumu pārvadā cisternās vai rezervuāros. Mazumtirdzniecības iepakojums nav pieejams.

Atbilstoši pavaddokumentiem izstrādājums ir koncentrāts pretaizsalšanas šķidruma ražošanai.

2207 20 00

Klasifikācija noteikta, ievērojot 1., 3.b) un 6. vispārīgo kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumu un KN kodu 2207 un 2207 20 00 formulējumu.

Augstā etilspirta satura dēļ ražojums nav piemērots tiešai izmantošanai par pretaizsalšanas šķidrumu, jo, lai ķīmiskajai reakcijai ar elastomēriem, kas saskaras ar cirkulējošo pretaizsalšanas šķidrumu, būtu mazāka nelabvēlīgā ietekme, tas jāatšķaida ar ūdeni. Tāpēc izstrādājumu nevar izmantot par pozīcijā 3820 klasificētajiem pretaizsalšanas un atkausēšanas šķidrumiem. Tāpēc klasificēšana pozīcijā 3820 nav iespējama.

Ņemot vērā izstrādājuma objektīvās īpašības, proti, lielo etilspirta īpatsvaru un dažādu denaturējošu vielu klātbūtni (denatonija benzoāts, izopropilspirts, butilspirts, metiletilketons), kā arī to, ka bez etilspirta nav citu pretaizsalšanas vielu, izstrādājuma pamatīpašības nosaka denaturētais spirts.

Tāpēc izstrādājums ir klasificējams kā denaturēts etilspirts ar KN kodu 2207 20 00.

---

| 21.12.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 349/93 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 349/93

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1406/2013

(2013. gada 20. decembris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 20. decembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | AL | 55,3 |
| IL | 168,0 |
| MA | 70,4 |
| TN | 99,9 |
| TR | 110,0 |
| ZZ | 100,7 |
| 0707 00 05 | AL | 99,8 |
| JO | 158,2 |
| MA | 158,2 |
| TR | 148,2 |
| ZZ | 141,1 |
| 0709 93 10 | MA | 81,6 |
| TR | 150,7 |
| ZZ | 116,2 |
| 0805 10 20 | AR | 26,3 |
| MA | 57,5 |
| TR | 82,1 |
| ZA | 38,0 |
| ZZ | 51,0 |
| 0805 20 10 | MA | 57,2 |
| ZZ | 57,2 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 35,9 |
| IL | 96,0 |
| JM | 133,9 |
| MA | 69,9 |
| TR | 74,2 |
| ZZ | 82,0 |
| 0805 50 10 | AR | 102,8 |
| TR | 63,2 |
| ZZ | 83,0 |
| 0808 10 80 | CN | 77,6 |
| MK | 33,9 |
| US | 125,2 |
| ZZ | 78,9 |
| 0808 30 90 | TR | 124,7 |
| US | 150,9 |
| ZZ | 137,8 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

AL

55,3

IL

168,0

MA

70,4

TN

99,9

TR

110,0

ZZ

100,7

0707 00 05

AL

99,8

JO

158,2

MA

158,2

TR

148,2

ZZ

141,1

0709 93 10

MA

81,6

TR

150,7

ZZ

116,2

0805 10 20

AR

26,3

MA

57,5

TR

82,1

ZA

38,0

ZZ

51,0

0805 20 10

MA

57,2

ZZ

57,2

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

35,9

IL

96,0

JM

133,9

MA

69,9

TR

74,2

ZZ

82,0

0805 50 10

AR

102,8

TR

63,2

ZZ

83,0

0808 10 80

CN

77,6

MK

33,9

US

125,2

ZZ

78,9

0808 30 90

TR

124,7

US

150,9

ZZ

137,8

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 21.12.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 349/95 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 349/95

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

(2013. gada 11. decembris)

par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Dānijas pieteikums EGF/2012/011 DK/Vestas)

(2013/787/ES)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) un jo īpaši tā 28. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izveidi (2) un jo īpaši tās 12. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (EGF) izveidoja, lai sniegtu papildu atbalstu darbiniekiem, kuru atlaišana ir saistīta ar globalizācijas izraisītām lielām strukturālām izmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (EGF) izveidoja, lai sniegtu papildu atbalstu darbiniekiem, kuru atlaišana ir saistīta ar globalizācijas izraisītām lielām strukturālām izmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū.

| (2) | Saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu EGF var izmantot, nepārsniedzot maksimālo apjomu EUR 500 miljoni gadā. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu EGF var izmantot, nepārsniedzot maksimālo apjomu EUR 500 miljoni gadā.

| (3) | Dānija 2012. gada 21. decembrī iesniedza pieteikumu par EGF izmantošanu attiecībā uz atlaišanas gadījumiem uzņēmumā „Vestas Group” un līdz 2013. gada 16. jūlijam sniedza šo pieteikumu papildinošu informāciju. Šis pieteikums atbilst Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. pantā minētajiem finansiālā ieguldījuma noteikšanas nosacījumiem. Tādēļ Komisija ierosina izmantot līdzekļus EUR 6 364 643 apmērā. |
| --- | --- |

(3)

Dānija 2012. gada 21. decembrī iesniedza pieteikumu par EGF izmantošanu attiecībā uz atlaišanas gadījumiem uzņēmumā „Vestas Group” un līdz 2013. gada 16. jūlijam sniedza šo pieteikumu papildinošu informāciju. Šis pieteikums atbilst Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. pantā minētajiem finansiālā ieguldījuma noteikšanas nosacījumiem. Tādēļ Komisija ierosina izmantot līdzekļus EUR 6 364 643 apmērā.

| (4) | Tādēļ EGF būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar Dānijas iesniegto pieteikumu, |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ EGF būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar Dānijas iesniegto pieteikumu,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Eiropas Savienības 2013. finanšu gada vispārējā budžetā izmanto Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu, lai piešķirtu EUR 6 364 643 saistību un maksājumu apropriācijās.

2. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Strasbūrā, 2013. gada 11. decembrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

M. SCHULZ

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

V. LEŠKEVIČIUS

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

1

(2)  OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp.

2

---

| 21.12.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 349/96 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 349/96

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

(2013. gada 11. decembris)

par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Somijas pieteikums EGF/2013/001 FI/Nokia)

(2013/788/ES)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) un jo īpaši tā 28. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi (2) un jo īpaši tās 12. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (EGF) izveidoja, lai sniegtu papildu atbalstu darbiniekiem, kuru atlaišana ir saistīta ar globalizācijas izraisītām lielām strukturālām izmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (EGF) izveidoja, lai sniegtu papildu atbalstu darbiniekiem, kuru atlaišana ir saistīta ar globalizācijas izraisītām lielām strukturālām izmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū.

| (2) | Saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu EGF var izmantot, nepārsniedzot maksimālo apjomu EUR 500 miljoni gadā. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu EGF var izmantot, nepārsniedzot maksimālo apjomu EUR 500 miljoni gadā.

| (3) | Somija 2013. gada 1. februārī iesniedza pieteikumu EGF izmantošanai saistībā ar atlaišanas gadījumiem uzņēmumā Nokia plc, Nokia Siemens Networks un 30 apakšuzņēmumos un līdz 2013. gada 21. augustam nosūtīja papildu informāciju. Šis pieteikums atbilst Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. pantā minētajiem finansiālā ieguldījuma noteikšanas nosacījumiem. Tādēļ Komisija ierosina izmantot līdzekļus EUR 9 810 000 apmērā; |
| --- | --- |

(3)

Somija 2013. gada 1. februārī iesniedza pieteikumu EGF izmantošanai saistībā ar atlaišanas gadījumiem uzņēmumā Nokia plc, Nokia Siemens Networks un 30 apakšuzņēmumos un līdz 2013. gada 21. augustam nosūtīja papildu informāciju. Šis pieteikums atbilst Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. pantā minētajiem finansiālā ieguldījuma noteikšanas nosacījumiem. Tādēļ Komisija ierosina izmantot līdzekļus EUR 9 810 000 apmērā;

| (4) | Tādēļ EGF būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar Somijas iesniegto pieteikumu, |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ EGF būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar Somijas iesniegto pieteikumu,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Eiropas Savienības 2013. finanšu gada vispārējā budžetā izmanto Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu, lai piešķirtu EUR 9 810 000 saistību un maksājumu apropriācijās.

2. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Strasbūrā, 2013. gada 11. decembrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

M. SCHULZ

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

V. LEŠKEVIČIUS

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

1

(2)  OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp.

2

---

| 21.12.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 349/97 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 349/97

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

(2013. gada 11. decembris)

par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Vācijas pieteikums EGF/2013/003 DE/First Solar)

(2013/789/ES)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) un jo īpaši tā 28. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi (2) un jo īpaši tās 12. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (EGF) izveidoja, lai sniegtu papildu atbalstu darbiniekiem, kuru atlaišana ir saistīta ar globalizācijas izraisītām lielām strukturālām izmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (EGF) izveidoja, lai sniegtu papildu atbalstu darbiniekiem, kuru atlaišana ir saistīta ar globalizācijas izraisītām lielām strukturālām izmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū.

| (2) | Saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu EGF var izmantot, nepārsniedzot maksimālo apjomu EUR 500 miljoni gadā. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu EGF var izmantot, nepārsniedzot maksimālo apjomu EUR 500 miljoni gadā.

| (3) | Vācija 2013. gada 12. aprīlī iesniedza pieteikumu EGF izmantošanai saistībā ar atlaišanas gadījumiem uzņēmumā First Solar Manufacturing GmbH un līdz 2013. gada 14. augustam nosūtīja papildu informāciju. Šis pieteikums atbilst Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. pantā minētajiem finansiālā ieguldījuma noteikšanas nosacījumiem. Tādēļ Komisija ierosina izmantot līdzekļus EUR 2 305 357 apmērā; |
| --- | --- |

(3)

Vācija 2013. gada 12. aprīlī iesniedza pieteikumu EGF izmantošanai saistībā ar atlaišanas gadījumiem uzņēmumā First Solar Manufacturing GmbH un līdz 2013. gada 14. augustam nosūtīja papildu informāciju. Šis pieteikums atbilst Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. pantā minētajiem finansiālā ieguldījuma noteikšanas nosacījumiem. Tādēļ Komisija ierosina izmantot līdzekļus EUR 2 305 357 apmērā;

| (4) | Tādējādi EGF ir jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar Vācijas iesniegto pieteikumu, |
| --- | --- |

(4)

Tādējādi EGF ir jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar Vācijas iesniegto pieteikumu,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Eiropas Savienības 2013. finanšu gada vispārējā budžetā izmanto Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu, lai piešķirtu EUR 2 305 357 saistību un maksājumu apropriācijās.

2. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Strasbūrā, 2013. gada 11. decembrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

M. SCHULZ

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

V. LEŠKEVIČIUS

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

1

(2)  OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp.

2

---

| 21.12.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 349/98 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 349/98

---

PADOMES LĒMUMS

(2013. gada 13. decembris)

par to, lai Eiropas Savienības vārdā apstiprinātu Konvencijas par robežšķērsojošo ūdensteču un starptautisko ezeru aizsardzību un izmantošanu 25. un 26. panta grozījumu

(2013/790/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Savienība pēc Konvencijas par robežšķērsojošo ūdensteču un starptautisko ezeru aizsardzību un izmantošanu (“konvencija”) pieņemšanas 1995. gadā (1) kļuva par tās pusi. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Savienība pēc Konvencijas par robežšķērsojošo ūdensteču un starptautisko ezeru aizsardzību un izmantošanu (“konvencija”) pieņemšanas 1995. gadā (1) kļuva par tās pusi.

| (2) | Konvencijas galvenais mērķis ir izveidot regulējumu divpusējai un daudzpusējai sadarbībai, lai novērstu un kontrolētu robežšķērsojošo ūdensteču piesārņojumu un nodrošinātu ūdens resursu racionālu izmantošanu Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas dalībvalstīs (UNECE). |
| --- | --- |

(2)

Konvencijas galvenais mērķis ir izveidot regulējumu divpusējai un daudzpusējai sadarbībai, lai novērstu un kontrolētu robežšķērsojošo ūdensteču piesārņojumu un nodrošinātu ūdens resursu racionālu izmantošanu Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas dalībvalstīs (UNECE).

| (3) | Konvencijas pušu sanāksmē 2003. gadā tās pauda vēlmi ļaut valstīm, kas atrodas ārpus UNECE reģiona, kļūt par minētās konvencijas pusēm, lai visā pasaulē veicinātu sadarbību upju baseinu robežās. |
| --- | --- |

(3)

Konvencijas pušu sanāksmē 2003. gadā tās pauda vēlmi ļaut valstīm, kas atrodas ārpus UNECE reģiona, kļūt par minētās konvencijas pusēm, lai visā pasaulē veicinātu sadarbību upju baseinu robežās.

| (4) | Valstis, kas atrodas ārpus UNECE reģiona, drīkst pievienoties citām UNECE vides konvencijām (piemēram, Konvencijai par iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem un Konvencijai par ietekmes uz vidi novērtējumu pārrobežu kontekstā). |
| --- | --- |

(4)

Valstis, kas atrodas ārpus UNECE reģiona, drīkst pievienoties citām UNECE vides konvencijām (piemēram, Konvencijai par iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem un Konvencijai par ietekmes uz vidi novērtējumu pārrobežu kontekstā).

| (5) | Eiropas Kopiena piedalījās pušu sanāksmē 2003. gadā, kurā tika pieņemts grozījums, ar kuru ikvienai valstij, kas ietilpst Apvienoto Nāciju Organizācijā, ar pušu sanāksmes piekrišanu atļāva pievienoties minētajai konvencijai. |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Kopiena piedalījās pušu sanāksmē 2003. gadā, kurā tika pieņemts grozījums, ar kuru ikvienai valstij, kas ietilpst Apvienoto Nāciju Organizācijā, ar pušu sanāksmes piekrišanu atļāva pievienoties minētajai konvencijai.

| (6) | Minētais grozījums stāsies spēkā tad, kad to būs apstiprinājušas visas valstis un organizācijas, kuras 2003. gada 28. novembrī bija minētās konvencijas puses. |
| --- | --- |

(6)

Minētais grozījums stāsies spēkā tad, kad to būs apstiprinājušas visas valstis un organizācijas, kuras 2003. gada 28. novembrī bija minētās konvencijas puses.

| (7) | Minētais grozījums būtu jāpieņem Savienības vārdā, |
| --- | --- |

(7)

Minētais grozījums būtu jāpieņem Savienības vārdā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Savienības vārdā pieņem Konvencijas par robežšķērsojošo ūdensteču un starptautisko ezeru aizsardzību un izmantošanu (“konvencija”) 25. un 26. panta grozījumu (turpmāk “grozījums”), ar kuru šo konvenciju padara pieejamu visām Apvienoto Nāciju Organizācijas dalībvalstīm un kuru pieņēma Trešajā pušu sanāksmē.

Grozījuma teksts ir pievienots šim lēmumam.

2. pants

Padomes priekšsēdētājs norīko personu, kas ir tiesīga Savienības vārdā deponēt Konvencijas 21. panta 4. punktā paredzēto dokumentu par grozījuma pieņemšanu, izsakot Savienības piekrišanu uzņemties šā grozījuma saistības.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2013. gada 13. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

V. MAZURONIS

---

(1)  OV L 186, 5.8.1995., 42. lpp.

1

---

ŪDENS KONVENCIJAS GROZĪJUMS

| a) | pēc konvencijas 25. panta 2. punkta pievieno jaunu punktu šādā redakcijā:
  “3.   Jebkura cita valsts, kas nav minēta 2. punktā un kas ir Apvienoto Nāciju Organizācijas dalībvalsts, drīkst pievienoties šai konvencijai ar pušu apspriedes piekrišanu. Attiecīgā valsts savā pievienošanās dokumentā sniedz paziņojumu un norāda, ka no pušu apspriedes ir saņemta piekrišana par tās pievienošanos konvencijai, un norāda piekrišanas saņemšanas datumu. Pušu apspriedē netiek izskatīts neviens šāds Apvienoto Nāciju Organizācijas dalībvalsts pievienošanās lūgums piekrišanas saņemšanai, kamēr šis punkts nav stājies spēkā visām valstīm un organizācijām, kuras 2003. gada 28. novembrī bija šīs konvencijas puses.”,
  un attiecīgi maina pārējo punktu numerāciju; |
| --- | --- |

a)

pēc konvencijas 25. panta 2. punkta pievieno jaunu punktu šādā redakcijā:

“3.   Jebkura cita valsts, kas nav minēta 2. punktā un kas ir Apvienoto Nāciju Organizācijas dalībvalsts, drīkst pievienoties šai konvencijai ar pušu apspriedes piekrišanu. Attiecīgā valsts savā pievienošanās dokumentā sniedz paziņojumu un norāda, ka no pušu apspriedes ir saņemta piekrišana par tās pievienošanos konvencijai, un norāda piekrišanas saņemšanas datumu. Pušu apspriedē netiek izskatīts neviens šāds Apvienoto Nāciju Organizācijas dalībvalsts pievienošanās lūgums piekrišanas saņemšanai, kamēr šis punkts nav stājies spēkā visām valstīm un organizācijām, kuras 2003. gada 28. novembrī bija šīs konvencijas puses.”,

un attiecīgi maina pārējo punktu numerāciju;

| b) | konvencijas 26. panta 3. punktā pēc teksta “23. pantā” iekļauj tekstu “vai 25. panta 3. punktā minētajai”. |
| --- | --- |

b)

konvencijas 26. panta 3. punktā pēc teksta “23. pantā” iekļauj tekstu “vai 25. panta 3. punktā minētajai”.

---

| 21.12.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 349/100 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 349/100

---

PADOMES LĒMUMS

(2013. gada 13. decembris),

ar kuru groza Lēmumu 2007/198/Euratom, ar ko izveido Eiropas Kopuzņēmumu ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām un piešķir tam priekšrocības

(2013/791/Euratom)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 47. panta trešo un ceturto daļu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Ar Padomes Lēmumu 2007/198/Euratom (1) tika izveidots Eiropas Kopuzņēmums ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām (“kopuzņēmums”), lai sniegtu Eiropas Atomenerģijas kopienas (“Euratom”) ieguldījumu ITER starptautiskajā kodolsintēzes enerģijas organizācijā un plašākas pieejas projektos sadarbībā ar Japānu, kā arī sagatavotu un koordinētu darbību programmu, gatavojoties demonstrējumu kodolsintēzes reaktora un ar to saistīto objektu būvniecībai. |
| --- | --- |

(1)

Ar Padomes Lēmumu 2007/198/Euratom (1) tika izveidots Eiropas Kopuzņēmums ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām (“kopuzņēmums”), lai sniegtu Eiropas Atomenerģijas kopienas (“Euratom”) ieguldījumu ITER starptautiskajā kodolsintēzes enerģijas organizācijā un plašākas pieejas projektos sadarbībā ar Japānu, kā arī sagatavotu un koordinētu darbību programmu, gatavojoties demonstrējumu kodolsintēzes reaktora un ar to saistīto objektu būvniecībai.

| (2) | Lēmumā 2007/198/Euratom ir paredzēta finanšu atsauces summa, ko uzskata par vajadzīgu kopuzņēmumam, kā arī aptuvenais kopējais Euratom ieguldījums šajā summā, ko vajadzētu darīt pieejamu, izmantojot Euratom pētniecības un mācību programmas, kuras pieņemtas saskaņā ar Euratom līguma 7. pantu. |
| --- | --- |

(2)

Lēmumā 2007/198/Euratom ir paredzēta finanšu atsauces summa, ko uzskata par vajadzīgu kopuzņēmumam, kā arī aptuvenais kopējais Euratom ieguldījums šajā summā, ko vajadzētu darīt pieejamu, izmantojot Euratom pētniecības un mācību programmas, kuras pieņemtas saskaņā ar Euratom līguma 7. pantu.

| (3) | Saskaņā ar aplēsēm resursi, kas vajadzīgi kopuzņēmumam ITER būvniecības posmā, kurš ilgst no 2007. līdz 2020. gadam, 2010. gada martā veidoja EUR 7 200 000 000 (2008. gada vērtība). Padome 2010. gada jūlijā noteica, ka šīs summas maksimālais apmērs ir EUR 6 600 000 000 (2008. gada vērtība). |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar aplēsēm resursi, kas vajadzīgi kopuzņēmumam ITER būvniecības posmā, kurš ilgst no 2007. līdz 2020. gadam, 2010. gada martā veidoja EUR 7 200 000 000 (2008. gada vērtība). Padome 2010. gada jūlijā noteica, ka šīs summas maksimālais apmērs ir EUR 6 600 000 000 (2008. gada vērtība).

| (4) | Eiropas Parlaments un Padome noteica, ka Euratom saistību maksimālais līmenis attiecībā uz ITER 2014.–2020. gadam paredzētajā daudzgadu finanšu shēmā ir EUR 2 707 000 000 (2011. gada vērtība). |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Parlaments un Padome noteica, ka Euratom saistību maksimālais līmenis attiecībā uz ITER 2014.–2020. gadam paredzētajā daudzgadu finanšu shēmā ir EUR 2 707 000 000 (2011. gada vērtība).

| (5) | Lēmums 2007/198/Euratom ir jāgroza, lai kopuzņēmuma darbības laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam varētu finansēt no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, nevis ar Euratom pētniecības un mācību programmu starpniecību. |
| --- | --- |

(5)

Lēmums 2007/198/Euratom ir jāgroza, lai kopuzņēmuma darbības laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam varētu finansēt no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, nevis ar Euratom pētniecības un mācību programmu starpniecību.

| (6) | Trešām valstīm, kas ar Euratom ir noslēgušas sadarbības nolīgumus kodolenerģijas pētniecības jomā, tostarp vadāmās kodolsintēzes jomā, un kas saista savas attiecīgās pētniecības programmas ar Euratom programmām, ir jāsniedz ieguldījums kopuzņēmuma darbību finansēšanā. To ieguldījums būtu jānosaka attiecīgajā sadarbības nolīgumā ar Euratom. |
| --- | --- |

(6)

Trešām valstīm, kas ar Euratom ir noslēgušas sadarbības nolīgumus kodolenerģijas pētniecības jomā, tostarp vadāmās kodolsintēzes jomā, un kas saista savas attiecīgās pētniecības programmas ar Euratom programmām, ir jāsniedz ieguldījums kopuzņēmuma darbību finansēšanā. To ieguldījums būtu jānosaka attiecīgajā sadarbības nolīgumā ar Euratom.

| (7) | Valsts kodolsintēzes labotatoriju 2012. gadā sagatavotā kodolsintēzes ceļveža galīgais mērķis ir atbalstīt ITER projektu un būvniecību un aptuveni līdz šā gadsimta vidum demonstrēt elektroenerģijas ražošanu kodolsintēzē. Tādēļ, lai īstenotu savus uzdevumus, kopuzņēmumam vajadzētu uzturēt ciešas darba attiecības ar Eiropas subjektiem, kas šo ceļvedi īsteno. |
| --- | --- |

(7)

Valsts kodolsintēzes labotatoriju 2012. gadā sagatavotā kodolsintēzes ceļveža galīgais mērķis ir atbalstīt ITER projektu un būvniecību un aptuveni līdz šā gadsimta vidum demonstrēt elektroenerģijas ražošanu kodolsintēzē. Tādēļ, lai īstenotu savus uzdevumus, kopuzņēmumam vajadzētu uzturēt ciešas darba attiecības ar Eiropas subjektiem, kas šo ceļvedi īsteno.

| (8) | Lēmumu 2007/198/Euratom ir lietderīgi atjaunināt arī attiecībā uz noteikumiem par Savienības finanšu interešu aizsardzību. |
| --- | --- |

(8)

Lēmumu 2007/198/Euratom ir lietderīgi atjaunināt arī attiecībā uz noteikumiem par Savienības finanšu interešu aizsardzību.

| (9) | Ir lietderīgi informēt Eiropas Parlamentu un Padomi par Lēmuma 2007/198/Euratom īstenošanu, pamatojoties uz kopuzņēmuma sniegto informāciju. |
| --- | --- |

(9)

Ir lietderīgi informēt Eiropas Parlamentu un Padomi par Lēmuma 2007/198/Euratom īstenošanu, pamatojoties uz kopuzņēmuma sniegto informāciju.

| (10) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Lēmums 2007/198/Euratom, |
| --- | --- |

(10)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Lēmums 2007/198/Euratom,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu 2007/198/Euratom groza šādi:

| 1) | lēmuma 4. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:






  “c) | uzdevumiem, kas minēti lēmuma 1. panta 2. punkta c) apakšpunktā – saskaņā ar pētniecības un mācību programmām, kas pieņemtas atbilstīgi Līguma 7. pantam vai pamatojoties uz kādu citu lēmumu, ko pieņēmusi Padome.”; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

lēmuma 4. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

“c)

uzdevumiem, kas minēti lēmuma 1. panta 2. punkta c) apakšpunktā – saskaņā ar pētniecības un mācību programmām, kas pieņemtas atbilstīgi Līguma 7. pantam vai pamatojoties uz kādu citu lēmumu, ko pieņēmusi Padome.”;

| b) | panta 2. punktam pievieno šādu daļu:
  “To trešo valstu ieguldījumu, kas ar Euratom ir noslēgušas sadarbības nolīgumus kodolenerģijas pētniecības jomā, tostarp vadāmās kodolsintēzes jomā, un kas saista savas attiecīgās pētniecības programmas ar Euratom programmām, nosaka attiecīgajos sadarbības nolīgumos ar Euratom.”; |
| --- | --- |

b)

panta 2. punktam pievieno šādu daļu:

“To trešo valstu ieguldījumu, kas ar Euratom ir noslēgušas sadarbības nolīgumus kodolenerģijas pētniecības jomā, tostarp vadāmās kodolsintēzes jomā, un kas saista savas attiecīgās pētniecības programmas ar Euratom programmām, nosaka attiecīgajos sadarbības nolīgumos ar Euratom.”;

| c) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
  “3.   Euratom ieguldījums kopuzņēmumā laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam tiek noteikts EUR 2 915 015 000 apmērā (pašreizējā vērtībā).”; |
| --- | --- |

c)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Euratom ieguldījums kopuzņēmumā laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam tiek noteikts EUR 2 915 015 000 apmērā (pašreizējā vērtībā).”;

| d) | svītro 4. punktu; |
| --- | --- |

d)

svītro 4. punktu;

| 2) | iekļauj šādus pantus:
  “5.a pants
  Savienības finanšu interešu aizsardzība
  1.   Komisija veic atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar šo lēmumu finansētas darbības, Savienības finanšu intereses tiek aizsargātas, piemērojot aizsargpasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un, ja tiek atklāti pārkāpumi, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgas, samērīgas un atturošas sankcijas.
  2.   Komisijai vai tās pārstāvjiem un Revīzijas palātai ir tiesības, pārbaudot dokumentus un veicot pārbaudes un inspekcijas uz vietas, revidēt visus dotāciju saņēmējus, līgumslēdzējus, apakšuzņēmējus un citas trešās personas, kas ir saņēmušas Euratom līdzekļus atbilstīgi šim lēmumam.
  3.   Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt izmeklēšanas, tostarp pārbaudes un inspekcijas uz vietas, saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, kas izklāstītas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2) un Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (3), lai noteiktu, vai notikusi krāpšana, korupcija vai kāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finansiālās intereses saistībā ar nolīgumu, lēmumu vai līgumu, kurš finansēts atbilstīgi šim lēmumam.
  Neskarot 2. punktu un šā punkta pirmo daļu, sadarbības nolīgumos ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām un līgumos, nolīgumos un lēmumos, kas izriet no šā lēmuma piemērošanas, Komisijai, Revīzijas palātai un OLAF nepārprotami nosaka pilnvaras veikt revīzijas un pārbaudes un inspekcijas uz vietas.
  5.b pants
  Starpposma pārskatīšana
  Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ne vēlāk kā 2017. gada 31. decembrī progresa ziņojumu par šā lēmuma īstenošanu, pamatojoties uz kopuzņēmuma sniegto informāciju. Minētajā ziņojumā izklāsta 4. panta 3. puntkā minētā Euratom ieguldījuma izmantošanas rezultātus attiecībā uz saistībām un izdevumiem.

  (2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp)."


  (3)  Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).”;" |
| --- | --- |

2)

iekļauj šādus pantus:

“5.a pants

Savienības finanšu interešu aizsardzība

1.   Komisija veic atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar šo lēmumu finansētas darbības, Savienības finanšu intereses tiek aizsargātas, piemērojot aizsargpasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un, ja tiek atklāti pārkāpumi, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgas, samērīgas un atturošas sankcijas.

2.   Komisijai vai tās pārstāvjiem un Revīzijas palātai ir tiesības, pārbaudot dokumentus un veicot pārbaudes un inspekcijas uz vietas, revidēt visus dotāciju saņēmējus, līgumslēdzējus, apakšuzņēmējus un citas trešās personas, kas ir saņēmušas Euratom līdzekļus atbilstīgi šim lēmumam.

3.   Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt izmeklēšanas, tostarp pārbaudes un inspekcijas uz vietas, saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, kas izklāstītas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2) un Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (3), lai noteiktu, vai notikusi krāpšana, korupcija vai kāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finansiālās intereses saistībā ar nolīgumu, lēmumu vai līgumu, kurš finansēts atbilstīgi šim lēmumam.

Neskarot 2. punktu un šā punkta pirmo daļu, sadarbības nolīgumos ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām un līgumos, nolīgumos un lēmumos, kas izriet no šā lēmuma piemērošanas, Komisijai, Revīzijas palātai un OLAF nepārprotami nosaka pilnvaras veikt revīzijas un pārbaudes un inspekcijas uz vietas.

5.b pants

Starpposma pārskatīšana

Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ne vēlāk kā 2017. gada 31. decembrī progresa ziņojumu par šā lēmuma īstenošanu, pamatojoties uz kopuzņēmuma sniegto informāciju. Minētajā ziņojumā izklāsta 4. panta 3. puntkā minētā Euratom ieguldījuma izmantošanas rezultātus attiecībā uz saistībām un izdevumiem.

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp)."

(3)  Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).”;"

2. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2014. gada 1. janvāra.

3. pants

Adresāti

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2013. gada 13. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

V. MAZURONIS

---

(1)  Padomes Lēmums 2007/198/Euratom (2007. gada 27. marts), ar ko izveido Eiropas kopuzņēmumu ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām un piešķir tam priekšrocības (OV L 90, 30.3.2007., 58. lpp.).

1

Euratom

ITER

---

| 21.12.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 349/103 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 349/103

---

PADOMES LĒMUMS

(2013. gada 16. decembris)

par to, lai Somija sāktu daktiloskopijas datu automatizētu apmaiņu

(2013/792/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2008/615/TI (2008. gada 23. jūnijs) par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (1), un jo īpaši tā 25. pantu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2008/616/TI (2008. gada 23. jūnijs) par to, kā īstenot Lēmumu 2008/615/TI (2), un jo īpaši tā 20. pantu un pielikuma 4. nodaļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Protokolu par pārejas noteikumiem, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam, tādu aktu tiesiskās sekas, kurus Savienības iestādes, struktūras, biroji un aģentūras pieņēmušas, pirms stājās spēkā Lisabonas līgums, paliek nemainīgas tiktāl, ciktāl minētie akti netiks atcelti, anulēti vai grozīti, piemērojot Līgumus. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Protokolu par pārejas noteikumiem, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam, tādu aktu tiesiskās sekas, kurus Savienības iestādes, struktūras, biroji un aģentūras pieņēmušas, pirms stājās spēkā Lisabonas līgums, paliek nemainīgas tiktāl, ciktāl minētie akti netiks atcelti, anulēti vai grozīti, piemērojot Līgumus.

| (2) | Tādējādi Lēmuma 2008/615/TI 25. pants ir piemērojams, un Padomei ir jāpieņem vienprātīgs lēmums par to, vai dalībvalstis ir īstenojušas minētā lēmuma 6. nodaļas noteikumus. |
| --- | --- |

(2)

Tādējādi Lēmuma 2008/615/TI 25. pants ir piemērojams, un Padomei ir jāpieņem vienprātīgs lēmums par to, vai dalībvalstis ir īstenojušas minētā lēmuma 6. nodaļas noteikumus.

| (3) | Lēmuma 2008/616/TI 20. pantā ir noteikts, ka Lēmuma 2008/615/TI 25. panta 2. punktā minētos lēmumus pieņem, pamatojoties uz izvērtējuma ziņojumiem, ko izstrādā ar anketas palīdzību. Attiecībā uz datu automatizētu apmaiņu saskaņā ar Lēmuma 2008/615/TI 2. nodaļu izvērtējuma ziņojuma pamatā ir izvērtējuma inspekcija un izmēģinājuma darbības. |
| --- | --- |

(3)

Lēmuma 2008/616/TI 20. pantā ir noteikts, ka Lēmuma 2008/615/TI 25. panta 2. punktā minētos lēmumus pieņem, pamatojoties uz izvērtējuma ziņojumiem, ko izstrādā ar anketas palīdzību. Attiecībā uz datu automatizētu apmaiņu saskaņā ar Lēmuma 2008/615/TI 2. nodaļu izvērtējuma ziņojuma pamatā ir izvērtējuma inspekcija un izmēģinājuma darbības.

| (4) | Saskaņā ar Lēmuma 2008/616/TI pielikuma 4. nodaļas 1.1. punktu Padomes attiecīgās darba grupas izstrādātā anketa attiecas uz katru no datu automatizētās apmaiņas veidiem, un dalībvalstij tā ir jāaizpilda, tiklīdz dalībvalsts uzskata, ka tā izpilda priekšnosacījumus, lai veiktu attiecīgās kategorijas datu apmaiņu. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Lēmuma 2008/616/TI pielikuma 4. nodaļas 1.1. punktu Padomes attiecīgās darba grupas izstrādātā anketa attiecas uz katru no datu automatizētās apmaiņas veidiem, un dalībvalstij tā ir jāaizpilda, tiklīdz dalībvalsts uzskata, ka tā izpilda priekšnosacījumus, lai veiktu attiecīgās kategorijas datu apmaiņu.

| (5) | Somija ir aizpildījusi anketu par datu aizsardzību un anketu par daktiloskopijas datu apmaiņu. |
| --- | --- |

(5)

Somija ir aizpildījusi anketu par datu aizsardzību un anketu par daktiloskopijas datu apmaiņu.

| (6) | Somija ir veikusi sekmīgas izmēģinājuma darbības ar Austriju. |
| --- | --- |

(6)

Somija ir veikusi sekmīgas izmēģinājuma darbības ar Austriju.

| (7) | Somijā ir notikusi izvērtējuma inspekcija, un Austrijas izvērtējuma grupa ir sagatavojusi ziņojumu par izvērtējuma inspekciju un nosūtījusi to Padomes attiecīgajai darba grupai. |
| --- | --- |

(7)

Somijā ir notikusi izvērtējuma inspekcija, un Austrijas izvērtējuma grupa ir sagatavojusi ziņojumu par izvērtējuma inspekciju un nosūtījusi to Padomes attiecīgajai darba grupai.

| (8) | Padomei ir iesniegts vispārējs izvērtējuma ziņojums, kurā apkopoti anketas, izvērtējuma inspekcijas un izmēģinājuma darbību rezultāti attiecībā uz daktiloskopijas datu apmaiņu, |
| --- | --- |

(8)

Padomei ir iesniegts vispārējs izvērtējuma ziņojums, kurā apkopoti anketas, izvērtējuma inspekcijas un izmēģinājuma darbību rezultāti attiecībā uz daktiloskopijas datu apmaiņu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Attiecībā uz daktiloskopijas datu automatizētu meklēšanu Somija ir pilnībā īstenojusi Lēmuma 2008/615/TI 6. nodaļā paredzētos vispārējos datu aizsardzības noteikumus un no šā lēmuma spēkā stāšanās dienas ir tiesīga saņemt un sniegt personas datus saskaņā ar minētā lēmuma 9. pantu.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2013. gada 16. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

V. JUKNA

---

(1)  OV L 210, 6.8.2008., 1. lpp.

1

(2)  OV L 210, 6.8.2008., 12. lpp.

2

---

| 21.12.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 349/104 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 349/104

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2013. gada 19. decembris),

ar ko groza Lēmumu 2007/506/EK, lai pagarinātu ekoloģisko kritēriju spēkā esības termiņu ES ekomarķējuma piešķiršanai ziepēm, šampūniem un matu kondicionētājiem

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 9223)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2013/793/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Regulu (EK) Nr. 66/2010 par ES ekomarķējumu (1) un jo īpaši tās 8. panta 3. punkta c) apakšpunktu,

apspriedusies ar Eiropas Savienības Ekomarķējuma komiteju,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2007. gada 21. jūnija Lēmums 2007/506/EK, ar ko nosaka ekoloģiskos kritērijus Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai ziepēm, šampūniem un matu kondicionētājiem (2), zaudē spēku 2013. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2007. gada 21. jūnija Lēmums 2007/506/EK, ar ko nosaka ekoloģiskos kritērijus Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai ziepēm, šampūniem un matu kondicionētājiem (2), zaudē spēku 2013. gada 31. decembrī.

| (2) | Ir veikts novērtējums par to, cik piemēroti un atbilstoši ir pašreizējie ekoloģiskie kritēriji un ar tiem saistītās vērtēšanas un verifikācijas prasības, kas noteiktas ar minēto lēmumu. Ņemot vērā minētā lēmuma pārskatīšanas procesa stadiju, ir lietderīgi pagarināt spēkā esības termiņu lēmumā noteiktajiem ekoloģiskajiem kritērijiem un ar tiem saistītajām vērtēšanas un verifikācijas prasībām. Lēmumā 2007/506/EK noteikto ekoloģisko kritēriju un ar tiem saistīto vērtēšanas un verifikācijas prasību spēkā esības termiņš būtu jāpagarina līdz 2014. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(2)

Ir veikts novērtējums par to, cik piemēroti un atbilstoši ir pašreizējie ekoloģiskie kritēriji un ar tiem saistītās vērtēšanas un verifikācijas prasības, kas noteiktas ar minēto lēmumu. Ņemot vērā minētā lēmuma pārskatīšanas procesa stadiju, ir lietderīgi pagarināt spēkā esības termiņu lēmumā noteiktajiem ekoloģiskajiem kritērijiem un ar tiem saistītajām vērtēšanas un verifikācijas prasībām. Lēmumā 2007/506/EK noteikto ekoloģisko kritēriju un ar tiem saistīto vērtēšanas un verifikācijas prasību spēkā esības termiņš būtu jāpagarina līdz 2014. gada 31. decembrim.

| (3) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Lēmums 2007/506/EK. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Lēmums 2007/506/EK.

| (4) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 66/2010 16. pantu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 66/2010 16. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2007/506/EK 4. pantu aizstāj ar šādu:

“4. pants

Ekoloģiskie kritēriji ražojumu grupai “ziepes, šampūni un matu kondicionētāji” un ar tiem saistītās vērtēšanas un verifikācijas prasības ir spēkā līdz 2014. gada 31. decembrim.”

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2013. gada 19. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Janez POTOČNIK

---

(1)  OV L 27, 30.1.2010., 1. lpp.

1

(2)  OV L 186, 18.7.2007., 36. lpp.

2

---

| 21.12.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 349/105 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 349/105

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2013. gada 19. decembris)

par Gruzijas atzīšanu attiecībā uz jūrnieku sagatavošanas un sertificēšanas sistēmām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/106/EK

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 9224)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2013/794/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīvu 2008/106/EK par jūrnieku minimālo sagatavotības līmeni (1) un jo īpaši tās 19. panta 3. punkta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Direktīvu 2008/106/EK dalībvalstis var nolemt atzīt trešo valstu izdotos attiecīgos jūrnieku sertifikātus, ja attiecīgo trešo valsti atzīst Komisija. Minētajām trešām valstīm ir jāatbilst visām prasībām Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (IMO) 1978. gada Konvencijā par jūrnieku sagatavošanas, sertificēšanas un sardzes pildīšanas standartiem (STCW konvencija), kura pārskatīta 1995. gadā. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Direktīvu 2008/106/EK dalībvalstis var nolemt atzīt trešo valstu izdotos attiecīgos jūrnieku sertifikātus, ja attiecīgo trešo valsti atzīst Komisija. Minētajām trešām valstīm ir jāatbilst visām prasībām Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (IMO) 1978. gada Konvencijā par jūrnieku sagatavošanas, sertificēšanas un sardzes pildīšanas standartiem (STCW konvencija), kura pārskatīta 1995. gadā.

| (2) | Ar Komisijas Lēmumu 2010/705/ES (2) tika atsaukta Gruzijas atzīšana attiecībā uz jūrnieku sagatavošanas un sertificēšanas sistēmām, kas tika piešķirta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/25/EK (3) 18. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Atbilstības novērtējuma rezultāti un Gruzijas varas iestāžu sniegtās informācijas novērtējums apliecināja, ka Gruzija pilnībā neatbilst attiecīgajām STCW konvencijas prasībām. |
| --- | --- |

(2)

Ar Komisijas Lēmumu 2010/705/ES (2) tika atsaukta Gruzijas atzīšana attiecībā uz jūrnieku sagatavošanas un sertificēšanas sistēmām, kas tika piešķirta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/25/EK (3) 18. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Atbilstības novērtējuma rezultāti un Gruzijas varas iestāžu sniegtās informācijas novērtējums apliecināja, ka Gruzija pilnībā neatbilst attiecīgajām STCW konvencijas prasībām.

| (3) | Kipras Republika 2012. gada 10. septembra vēstulē lūdza Gruzijas atkārtotu atzīšanu. Pēc šā pieprasījuma Komisija novērtēja Gruzijas sagatavošanas un sertificēšanas sistēmas, lai pārbaudītu, vai Gruzija ievēro visas STCW konvencijas prasības un vai ir veikti pienācīgi pasākumi, lai novērstu krāpšanos ar sertifikātiem. Šā novērtējuma pamatā bija Eiropas Jūras drošības aģentūras ekspertu 2012. gada oktobrī veiktās inspekcijas rezultāti un Gruzijas varas iestāžu iesniegtie novēršanas pasākumi. |
| --- | --- |

(3)

Kipras Republika 2012. gada 10. septembra vēstulē lūdza Gruzijas atkārtotu atzīšanu. Pēc šā pieprasījuma Komisija novērtēja Gruzijas sagatavošanas un sertificēšanas sistēmas, lai pārbaudītu, vai Gruzija ievēro visas STCW konvencijas prasības un vai ir veikti pienācīgi pasākumi, lai novērstu krāpšanos ar sertifikātiem. Šā novērtējuma pamatā bija Eiropas Jūras drošības aģentūras ekspertu 2012. gada oktobrī veiktās inspekcijas rezultāti un Gruzijas varas iestāžu iesniegtie novēršanas pasākumi.

| (4) | Konkrēti, pēc veiktās inspekcijas 2013. gada 6. februāra vēstulē Gruzijas varas iestādes tika aicinātas iesniegt brīvprātīgu rīcības plānu konstatēto neatbilstību novēršanai un pieņemt korektīvus pasākumus. |
| --- | --- |

(4)

Konkrēti, pēc veiktās inspekcijas 2013. gada 6. februāra vēstulē Gruzijas varas iestādes tika aicinātas iesniegt brīvprātīgu rīcības plānu konstatēto neatbilstību novēršanai un pieņemt korektīvus pasākumus.

| (5) | Galvenās neatbilstības bija saistītas ar prasību trūkumu normatīvajos un administratīvajos aktos, lai pilnībā īstenotu STCW konvencijas noteikumus, piemēram, nebija prasības par akreditētu ārvalstu jūrniecības izglītības un apmācības iestāžu (MET) un programmu uzraudzību, ko veiktu Gruzijas administrācija. Turklāt pārbaudītās MET iestādes neīstenoja konkrētus noteikumus, piemēram, saistībā ar simulatoru izmantošanu. Visbeidzot, pārbaudītajām iestādēm nebija pieejams specifiskais mācību aprīkojums un nebija veikts konkrētu kompetenču novērtējums. |
| --- | --- |

(5)

Galvenās neatbilstības bija saistītas ar prasību trūkumu normatīvajos un administratīvajos aktos, lai pilnībā īstenotu STCW konvencijas noteikumus, piemēram, nebija prasības par akreditētu ārvalstu jūrniecības izglītības un apmācības iestāžu (MET) un programmu uzraudzību, ko veiktu Gruzijas administrācija. Turklāt pārbaudītās MET iestādes neīstenoja konkrētus noteikumus, piemēram, saistībā ar simulatoru izmantošanu. Visbeidzot, pārbaudītajām iestādēm nebija pieejams specifiskais mācību aprīkojums un nebija veikts konkrētu kompetenču novērtējums.

| (6) | Gruzija 2013. gada 15. maija un 2013. gada 20. jūlija vēstulēs informēja Komisiju, ka ir īstenoti pasākumi konstatēto trūkumu risināšanai. Konkrēti, Gruzijas varas iestādes norādīja, ka valsts noteikumi ir saskaņoti ar konvenciju un ka MET iestādes attiecīgos noteikumus ir pienācīgi īstenojušas. Visbeidzot, tika arī iesniegts pierādījums par trūkstošā mācību aprīkojuma iegādi un uzstādīšanu. |
| --- | --- |

(6)

Gruzija 2013. gada 15. maija un 2013. gada 20. jūlija vēstulēs informēja Komisiju, ka ir īstenoti pasākumi konstatēto trūkumu risināšanai. Konkrēti, Gruzijas varas iestādes norādīja, ka valsts noteikumi ir saskaņoti ar konvenciju un ka MET iestādes attiecīgos noteikumus ir pienācīgi īstenojušas. Visbeidzot, tika arī iesniegts pierādījums par trūkstošā mācību aprīkojuma iegādi un uzstādīšanu.

| (7) | Atlikušais trūkums attiecas uz konkrētiem mācību resursiem Batumi Navigācijas universitātē (Batumi Navigation Teaching University). Konkrēti, būtu vēl jāatjauno elektriskā laboratorija un glābšanas laiva, kas tiek izmantota mācībās par glābšanas peldlīdzekļiem un dežūrlaivām. Tāpēc Gruzijas iestādes tiek aicinātas šajā sakarā veikt turpmākas koriģējošas darbības. Tomēr šie trūkumi neliek apšaubīt Gruzijas jūrnieku sagatavošanas un sertificēšanas sistēmas kopējo atbilstību STCW konvencijai. |
| --- | --- |

(7)

Atlikušais trūkums attiecas uz konkrētiem mācību resursiem Batumi Navigācijas universitātē (Batumi Navigation Teaching University). Konkrēti, būtu vēl jāatjauno elektriskā laboratorija un glābšanas laiva, kas tiek izmantota mācībās par glābšanas peldlīdzekļiem un dežūrlaivām. Tāpēc Gruzijas iestādes tiek aicinātas šajā sakarā veikt turpmākas koriģējošas darbības. Tomēr šie trūkumi neliek apšaubīt Gruzijas jūrnieku sagatavošanas un sertificēšanas sistēmas kopējo atbilstību STCW konvencijai.

| (8) | Novērtējuma galarezultāts rāda, ka Gruzija ievēro STCW konvencijas prasības, kā arī tā ir veikusi attiecīgus pasākumus, lai novērstu krāpšanu saistībā ar sertifikātiem. |
| --- | --- |

(8)

Novērtējuma galarezultāts rāda, ka Gruzija ievēro STCW konvencijas prasības, kā arī tā ir veikusi attiecīgus pasākumus, lai novērstu krāpšanu saistībā ar sertifikātiem.

| (9) | Komisija nodeva dalībvalstīm ziņojumu ar novērtējuma rezultātiem. |
| --- | --- |

(9)

Komisija nodeva dalībvalstīm ziņojumu ar novērtējuma rezultātiem.

| (10) | Šajā lēmumā paredzētais pasākums ir saskaņā ar Kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā lēmumā paredzētais pasākums ir saskaņā ar Kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Direktīvas 2008/106/EK 19. panta izpildes vajadzībām Gruzija tiek atzīta attiecībā uz jūrnieku sagatavošanas un sertificēšanas sistēmām.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2013. gada 19. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Siim KALLAS

---

(1)  OV L 323, 3.12.2008., 33. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2010., 78. lpp.

2

(3)  OV L 136, 18.5.2001., 17. lpp.

3

---

| 21.12.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 349/107 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 349/107

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2013. gada 19. decembris)

par Apvienotās Karalistes paziņojumu attiecībā uz pasākumiem, kurus tā plāno pieņemt saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/45/EK par pasažieru kuģu drošības noteikumiem un standartiem 9. panta 2. un 3. punktu

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 9225)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2013/795/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Direktīvu 2009/45/EK par pasažieru kuģu drošības noteikumiem un standartiem (1) un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīvā 2009/45/EK ir noteiktas vienādas drošības prasības jebkuras valsts pasažieru kuģiem, kuri veic vietējos reisus. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvā 2009/45/EK ir noteiktas vienādas drošības prasības jebkuras valsts pasažieru kuģiem, kuri veic vietējos reisus.

| (2) | Saskaņā ar minētās direktīvas 9. panta 2. punktu dalībvalstis var pieņemt pasākumus, kas pieļauj ekvivalentus direktīvas I pielikumā ietvertajiem noteikumiem, ar nosacījumu, ka šādi ekvivalenti ir vismaz tikpat iedarbīgi kā minētie noteikumi, un saskaņā ar 9. panta 4. punktā paredzēto procedūru. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar minētās direktīvas 9. panta 2. punktu dalībvalstis var pieņemt pasākumus, kas pieļauj ekvivalentus direktīvas I pielikumā ietvertajiem noteikumiem, ar nosacījumu, ka šādi ekvivalenti ir vismaz tikpat iedarbīgi kā minētie noteikumi, un saskaņā ar 9. panta 4. punktā paredzēto procedūru.

| (3) | Saskaņā ar minētās direktīvas 9. panta 3. punktu dalībvalstis var pieņemt pasākumus, lai atbrīvotu kuģus no dažām minētās direktīvas īpašajām prasībām, ar nosacījumu, ka drošības līmenis netiek pazemināts, un ievērojot 9. panta 4. punktā paredzēto procedūru. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar minētās direktīvas 9. panta 3. punktu dalībvalstis var pieņemt pasākumus, lai atbrīvotu kuģus no dažām minētās direktīvas īpašajām prasībām, ar nosacījumu, ka drošības līmenis netiek pazemināts, un ievērojot 9. panta 4. punktā paredzēto procedūru.

| (4) | Direktīvas 9. panta 4. punktā noteikts, ka dalībvalsts, kas izmanto 9. panta 2. un 3. punkta noteikumus, paziņo Komisijai par pasākumiem, ko tā plāno pieņemt, tostarp konkrētus datus tiktāl, ciktāl tas vajadzīgs, lai apliecinātu atbilstoša drošības līmeņa uzturēšanu. Ja sešos mēnešos no paziņojuma sniegšanas dienas saskaņā ar 11. panta 2. punktā minēto procedūru tiek nolemts, ka pasākumi nav pamatoti, attiecīgajai dalībvalstij prasa grozīt vai nepieņemt ierosinātos pasākumus. |
| --- | --- |

(4)

Direktīvas 9. panta 4. punktā noteikts, ka dalībvalsts, kas izmanto 9. panta 2. un 3. punkta noteikumus, paziņo Komisijai par pasākumiem, ko tā plāno pieņemt, tostarp konkrētus datus tiktāl, ciktāl tas vajadzīgs, lai apliecinātu atbilstoša drošības līmeņa uzturēšanu. Ja sešos mēnešos no paziņojuma sniegšanas dienas saskaņā ar 11. panta 2. punktā minēto procedūru tiek nolemts, ka pasākumi nav pamatoti, attiecīgajai dalībvalstij prasa grozīt vai nepieņemt ierosinātos pasākumus.

| (5) | Apvienotā Karaliste saskaņā ar Direktīvas 2009/45/EK 9. panta 2. un 3. punktu 2011. gada 17. februārī Komisijai nosūtīja sākotnējo paziņojumu par atvieglojumu un ekvivalentu valsts pasākumu saistībā ar direktīvas prasībām iekšzemes pasažieru kuģiem. Komisija 2011. gada 25. martā lūdza sniegt papildu tehniskos datus un skaidrojumus par Apvienotās Karalistes priekšlikumu. |
| --- | --- |

(5)

Apvienotā Karaliste saskaņā ar Direktīvas 2009/45/EK 9. panta 2. un 3. punktu 2011. gada 17. februārī Komisijai nosūtīja sākotnējo paziņojumu par atvieglojumu un ekvivalentu valsts pasākumu saistībā ar direktīvas prasībām iekšzemes pasažieru kuģiem. Komisija 2011. gada 25. martā lūdza sniegt papildu tehniskos datus un skaidrojumus par Apvienotās Karalistes priekšlikumu.

| (6) | Apvienotā Karaliste saskaņā ar Direktīvas 2009/45/EK 9. panta 2. un 3. punktu 2013. gada 19. martā atkārtoti iesniedza paziņojumu par valsts pasākumu, ar ko piešķirts divdesmit viens ekvivalents un atvieglojums. Ar šo paziņojumu tika aizstāts 2011. gada 17. februārī nosūtītais paziņojums, un tajā galvenokārt apskatītas tehniskās un ar darbību saistītās alternatīvas direktīvas prasībām, kuras attiecas uz to mazo pasažieru kuģu īpašajām vajadzībām, kas veic reisus Apvienotās Karalistes piekrastē. |
| --- | --- |

(6)

Apvienotā Karaliste saskaņā ar Direktīvas 2009/45/EK 9. panta 2. un 3. punktu 2013. gada 19. martā atkārtoti iesniedza paziņojumu par valsts pasākumu, ar ko piešķirts divdesmit viens ekvivalents un atvieglojums. Ar šo paziņojumu tika aizstāts 2011. gada 17. februārī nosūtītais paziņojums, un tajā galvenokārt apskatītas tehniskās un ar darbību saistītās alternatīvas direktīvas prasībām, kuras attiecas uz to mazo pasažieru kuģu īpašajām vajadzībām, kas veic reisus Apvienotās Karalistes piekrastē.

| (7) | Komisija 2013. gada 12. jūnijā lūdza sniegt turpmāku informāciju un skaidrojumu par atvieglojumu un ekvivalentu pieprasījumu. Komisija norādīja, ka direktīvas 9. panta 4. punktā noteiktais sešu mēnešu periods, sākot no sākotnējā paziņojuma saņemšanas, tika apturēts, līdz tiks pilnībā saņemta analīzes pabeigšanai nepieciešamā informācija. Apvienotā Karaliste atbildēja 2013. gada 13. jūlijā. 2013. gada 23. septembrī notika Komisijas, Eiropas Jūras drošības aģentūras (EMSA) un Apvienotās Karalistes valsts iestāžu pārstāvju sanāksme, lai vēl sīkāk izpētītu šo sarežģīto paziņojumu. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2013. gada 12. jūnijā lūdza sniegt turpmāku informāciju un skaidrojumu par atvieglojumu un ekvivalentu pieprasījumu. Komisija norādīja, ka direktīvas 9. panta 4. punktā noteiktais sešu mēnešu periods, sākot no sākotnējā paziņojuma saņemšanas, tika apturēts, līdz tiks pilnībā saņemta analīzes pabeigšanai nepieciešamā informācija. Apvienotā Karaliste atbildēja 2013. gada 13. jūlijā. 2013. gada 23. septembrī notika Komisijas, Eiropas Jūras drošības aģentūras (EMSA) un Apvienotās Karalistes valsts iestāžu pārstāvju sanāksme, lai vēl sīkāk izpētītu šo sarežģīto paziņojumu.

| (8) | Līdz 2013. gada 1. oktobrim Apvienotā Karaliste bija nolēmusi atsaukt vienpadsmit no sākotnējiem atvieglojumiem/ekvivalentiem. Apvienotā Karaliste arī aktualizēja atlikušos atvieglojumus/ekvivalentus un sniedza skaidrojumu par ar darbību saistītajiem nosacījumiem, ja tiktu piemēroti pieprasītie atvieglojumi. |
| --- | --- |

(8)

Līdz 2013. gada 1. oktobrim Apvienotā Karaliste bija nolēmusi atsaukt vienpadsmit no sākotnējiem atvieglojumiem/ekvivalentiem. Apvienotā Karaliste arī aktualizēja atlikušos atvieglojumus/ekvivalentus un sniedza skaidrojumu par ar darbību saistītajiem nosacījumiem, ja tiktu piemēroti pieprasītie atvieglojumi.

| (9) | Komisija uzskata, ka deviņi no pieprasītajiem atvieglojumiem/ekvivalentiem ir pamatoti un Direktīvas 2009/45/EK 11. panta 2. punktā noteiktā procedūra nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(9)

Komisija uzskata, ka deviņi no pieprasītajiem atvieglojumiem/ekvivalentiem ir pamatoti un Direktīvas 2009/45/EK 11. panta 2. punktā noteiktā procedūra nav jāpiemēro.

| (10) | Atlikušais pieprasījums attiecas uz Direktīvas 2009/45/EK I pielikuma III/2.1. noteikuma prasību par rezerves glābšanas plostu nodrošināšanu. Šajā pasākumā ir iekļauts priekšlikums par atvieglojumu un ekvivalentu. Apvienotā Karaliste lūdz no III/2.1. noteikumā norādītās prasības atbrīvot C un D klases kuģus, kuru garums nepārsniedz 24 metrus un kuri veic reisus vienīgi labvēlīgos laikapstākļos, pa dienu un vasarā, un kuri pārvadā ne vairāk kā 130 personu. Apvienotā Karaliste minētajam noteikumam ierosina ekvivalentu – uz šādiem pasažieru kuģiem ar glābšanas plostiem nodrošināt pilnīgi visas personas, kuras atrodas uz klāja, bet ar peldierīcēm – 20 % personu. |
| --- | --- |

(10)

Atlikušais pieprasījums attiecas uz Direktīvas 2009/45/EK I pielikuma III/2.1. noteikuma prasību par rezerves glābšanas plostu nodrošināšanu. Šajā pasākumā ir iekļauts priekšlikums par atvieglojumu un ekvivalentu. Apvienotā Karaliste lūdz no III/2.1. noteikumā norādītās prasības atbrīvot C un D klases kuģus, kuru garums nepārsniedz 24 metrus un kuri veic reisus vienīgi labvēlīgos laikapstākļos, pa dienu un vasarā, un kuri pārvadā ne vairāk kā 130 personu. Apvienotā Karaliste minētajam noteikumam ierosina ekvivalentu – uz šādiem pasažieru kuģiem ar glābšanas plostiem nodrošināt pilnīgi visas personas, kuras atrodas uz klāja, bet ar peldierīcēm – 20 % personu.

| (11) | Komisija uzskata, ka šis atlikušais pieprasījums atbrīvot C un D klases kuģus, kuru garums nepārsniedz 24 metrus, no Direktīvas 2009/45/EK I pielikuma III/2.1. noteikuma par rezerves glābšanas plostu nodrošināšanu nav akceptējams. Apvienotā Karaliste nav pierādījusi, ka ierosinātie ar darbību saistītie nosacījumi nepazemina to kuģu drošības līmeni, kuri veic reisus vienīgi labvēlīgos laikapstākļos, pa dienu un vasarā. Turklāt Apvienotā Karaliste nav pierādījusi, ka nepietiekams glābšanas plostu skaits radīs nelielu risku, un ierosinātais ekvivalentais pasākums par peldierīču nodrošināšanu 20 % personu, kuras atrodas uz klāja, nav pieņemams, jo tas netieši norāda uz to, ka personas, kuras tās izmantos, atradīsies ūdenī. Dažās šā pasākuma aptvertajās zonās jūras ūdens temperatūra vasaras laikā var būt ļoti zema, dažos gadījumos sasniedzot 5 °C. |
| --- | --- |

(11)

Komisija uzskata, ka šis atlikušais pieprasījums atbrīvot C un D klases kuģus, kuru garums nepārsniedz 24 metrus, no Direktīvas 2009/45/EK I pielikuma III/2.1. noteikuma par rezerves glābšanas plostu nodrošināšanu nav akceptējams. Apvienotā Karaliste nav pierādījusi, ka ierosinātie ar darbību saistītie nosacījumi nepazemina to kuģu drošības līmeni, kuri veic reisus vienīgi labvēlīgos laikapstākļos, pa dienu un vasarā. Turklāt Apvienotā Karaliste nav pierādījusi, ka nepietiekams glābšanas plostu skaits radīs nelielu risku, un ierosinātais ekvivalentais pasākums par peldierīču nodrošināšanu 20 % personu, kuras atrodas uz klāja, nav pieņemams, jo tas netieši norāda uz to, ka personas, kuras tās izmantos, atradīsies ūdenī. Dažās šā pasākuma aptvertajās zonās jūras ūdens temperatūra vasaras laikā var būt ļoti zema, dažos gadījumos sasniedzot 5 °C.

| (12) | Tādēļ Komisija uzskata, ka plānotie pasākumi attiecībā uz Direktīvas 2009/45/EK I pielikuma III/2.1. noteikumu nav pamatoti. |
| --- | --- |

(12)

Tādēļ Komisija uzskata, ka plānotie pasākumi attiecībā uz Direktīvas 2009/45/EK I pielikuma III/2.1. noteikumu nav pamatoti.

| (13) | Šajā lēmumā paredzētais pasākums ir saskaņā ar Kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(13)

Šajā lēmumā paredzētais pasākums ir saskaņā ar Kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Apvienotajai Karalistei tiek prasīts nepieņemt plānoto atvieglojumu saistībā ar Direktīvas 2009/45/EK I pielikuma III/2.1. noteikumu par rezerves glābšanas plostu nodrošināšanu attiecībā uz C un D klases kuģiem, kuru garums nepārsniedz 24 metrus, un saistībā ar minētajiem kuģiem ierosināto ekvivalentu par pilnīgi visu personu, kuras atrodas uz klāja, nodrošināšanu ar glābšanas plostiem, bet 20 % personu – ar peldierīcēm.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajai Karalistei.

Briselē, 2013. gada 19. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Siim KALLAS

---

(1)  OV L 163, 25.6.2009., 1. lpp.

1

---

| 21.12.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 349/109 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 349/109

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS

(2013. gada 6. decembris)

par 2014. gadā emitējamo monētu daudzuma apstiprināšanu

(ECB/2013/46)

(2013/796/ES)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 128. panta 2. punktu un 140. panta 2. punktu,

ņemot vērā Padomes 2013. gada 9. jūlija Lēmumu 2013/387/ES par euro ieviešanu Latvijā 2014. gada 1. janvārī (1) un jo īpaši tā 1. pantu,

tā kā:

| (1) | No 1999. gada 1. janvāra Eiropas Centrālajai bankai (ECB) ir ekskluzīvas tiesības apstiprināt euro monētu daudzumu, ko var emitēt dalībvalstis, kuru valūta ir euro. |
| --- | --- |

(1)

No 1999. gada 1. janvāra Eiropas Centrālajai bankai (ECB) ir ekskluzīvas tiesības apstiprināt euro monētu daudzumu, ko var emitēt dalībvalstis, kuru valūta ir euro.

| (2) | No 2014. gada 1. janvāra tiek atcelts 2003. gada Pievienošanās akta 4. pantā minētais Latvijas izņēmuma statuss. |
| --- | --- |

(2)

No 2014. gada 1. janvāra tiek atcelts 2003. gada Pievienošanās akta 4. pantā minētais Latvijas izņēmuma statuss.

| (3) | Septiņpadsmit dalībvalstis, kuru valūta ir euro, un Latvija apstiprinājuma saņemšanai ECB iesniegušas aprēķinus par 2014. gadā emitējamo euro monētu daudzumu kopā ar paskaidrojumiem par prognozēm izmantoto metodiku, |
| --- | --- |

(3)

Septiņpadsmit dalībvalstis, kuru valūta ir euro, un Latvija apstiprinājuma saņemšanai ECB iesniegušas aprēķinus par 2014. gadā emitējamo euro monētu daudzumu kopā ar paskaidrojumiem par prognozēm izmantoto metodiku,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

2014. gadā emitējamo euro monētu daudzuma apstiprinājums

ECB apstiprina šajā tabulā norādīto euro monētu daudzumu, ko dalībvalstis, kuru valūta ir euro, emitēs 2014. gadā:

| (milj. EUR) |
| --- |
| | Apgrozībai paredzēto monētu emisija un kolekcijas monētu (nav paredzētas apgrozībai) emisija 2014. gadā |
| Beļģija | 24,925 |
| Vācija | 655 |
| Igaunija | 11,14 |
| Īrija | 48,96 |
| Grieķija | 6,856 |
| Spānija | 201,24 |
| Francija | 267 |
| Itālija | 58,36 |
| Kipra | 5,1 |
| Luksemburga | 45 |
| Malta | 10,04 |
| Nīderlande | 97,5 |
| Latvija | 80,91 |
| Austrija | 247 |
| Portugāle | 20,4 |
| Slovēnija | 12 |
| Slovākija | 21,4 |
| Somija | 60 |

(milj. EUR)

Apgrozībai paredzēto monētu emisija un kolekcijas monētu (nav paredzētas apgrozībai) emisija 2014. gadā

Beļģija

24,925

Vācija

655

Igaunija

11,14

Īrija

48,96

Grieķija

6,856

Spānija

201,24

Francija

267

Itālija

58,36

Kipra

5,1

Luksemburga

45

Malta

10,04

Nīderlande

97,5

Latvija

80,91

Austrija

247

Portugāle

20,4

Slovēnija

12

Slovākija

21,4

Somija

60

2. pants

Nobeiguma noteikums

Šis lēmums adresēts dalībvalstīm, kuru valūta ir euro, un Latvijai.

Frankfurtē pie Mainas, 2013. gada 6. decembrī

ECB prezidents

Mario DRAGHI

---

(1)  OV L 195, 18.7.2013., 24. lpp.

1

---