# Europos Sąjungos L 14/2014

| | ISSN 1977-0723
  doi:10.3000/19770723.L_2014.014.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 14 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 57 tomas2014m. sausio 18d. |

ISSN 1977-0723

doi:10.3000/19770723.L_2014.014.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 14

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

57 tomas2014m. sausio 18d.

---

| Turinys | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI |
| | | 2014/15/ES |
| | * | 2013 m. lapkričio 18 d. Tarybos sprendimas dėl Europos Sąjungos ir Gruzijos susitarimo, kuriuo nustatomos Gruzijos dalyvavimo Europos Sąjungos krizių valdymo operacijose bendrosios sąlygos, pasirašymo ir sudarymo | 1 |
| | | Europos Sąjungos ir Gruzijos susitarimas, kuriuo nustatomos Gruzijos dalyvavimo Europos Sąjungos krizių valdymo operacijose bendrosios sąlygos | 2 |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2014 m. sausio 17 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 40/2014, kuriuo leidžiama vartoti maisto produktų sveikumo teiginį, nesusijusį su susirgimo rizikos mažinimu, vaikų vystymusi ir sveikata, ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 432/2012 (
  1
  ) | 8 |
| | | 2014 m. sausio 17 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 41/2014, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 11 |
| | | SPRENDIMAI |
| | | 2014/16/BUSP |
| | * | 2014 m. sausio 14 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas EUBAM Libya/1/2014 dėl Europos Sąjungos integruoto sienų valdymo pagalbos misijos Libijoje (EUBAM Libya) Prisidedančiųjų valstybių komiteto įsteigimo | 13 |
| | | 2014/17/BUSP |
| | * | 2014 m. sausio 14 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas EUBAM Libya/2/2014 dėl trečiųjų valstybių įnašų į Europos Sąjungos integruoto sienų valdymo pagalbos misiją Libijoje (EUBAM Libya) priėmimo | 15 |
| | | 2014/18/BUSP |
| | * | 2014 m. sausio 14 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas EUCAP Sahel Niger/1/2014, kuriuo pratęsiamas Europos Sąjungos BSGP misijos Nigeryje (EUCAP Sahel Niger) vadovo įgaliojimų terminas | 16 |
| | | 2014/19/ES |
| | * | 2013 m. birželio 19 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos Nr. SA.30753 (C 34/10) (ex N 140/10) kurią Prancūzija numato skirti žirgų lenktynių bendrovėms
  (pranešta dokumentu Nr. C(2013) 3554)

   (
  1
  ) | 17 |

Turinys

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

Puslapis

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

2014/15/ES

*

2013 m. lapkričio 18 d. Tarybos sprendimas dėl Europos Sąjungos ir Gruzijos susitarimo, kuriuo nustatomos Gruzijos dalyvavimo Europos Sąjungos krizių valdymo operacijose bendrosios sąlygos, pasirašymo ir sudarymo

1

Europos Sąjungos ir Gruzijos susitarimas, kuriuo nustatomos Gruzijos dalyvavimo Europos Sąjungos krizių valdymo operacijose bendrosios sąlygos

2

REGLAMENTAI

*

2014 m. sausio 17 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 40/2014, kuriuo leidžiama vartoti maisto produktų sveikumo teiginį, nesusijusį su susirgimo rizikos mažinimu, vaikų vystymusi ir sveikata, ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 432/2012 (
  1
  )

1

8

2014 m. sausio 17 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 41/2014, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

11

SPRENDIMAI

2014/16/BUSP

*

2014 m. sausio 14 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas EUBAM Libya/1/2014 dėl Europos Sąjungos integruoto sienų valdymo pagalbos misijos Libijoje (EUBAM Libya) Prisidedančiųjų valstybių komiteto įsteigimo

13

2014/17/BUSP

*

2014 m. sausio 14 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas EUBAM Libya/2/2014 dėl trečiųjų valstybių įnašų į Europos Sąjungos integruoto sienų valdymo pagalbos misiją Libijoje (EUBAM Libya) priėmimo

15

2014/18/BUSP

*

2014 m. sausio 14 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas EUCAP Sahel Niger/1/2014, kuriuo pratęsiamas Europos Sąjungos BSGP misijos Nigeryje (EUCAP Sahel Niger) vadovo įgaliojimų terminas

16

2014/19/ES

*

2013 m. birželio 19 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos Nr. SA.30753 (C 34/10) (ex N 140/10) kurią Prancūzija numato skirti žirgų lenktynių bendrovėms
  (pranešta dokumentu Nr. C(2013) 3554)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2013) 3554)

1

17

| | | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- | --- |
| | * | 2013 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/50/ES, kuria iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/109/EB dėl informacijos apie emitentus, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje, skaidrumo reikalavimų suderinimo, Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/71/EB dėl prospekto, kuris turi būti skelbiamas, kai vertybiniai popieriai siūlomi visuomenei ar įtraukiami į prekybos sąrašą, ir Komisijos direktyva 2007/14/EB, nustatanti išsamias tam tikrų Direktyvos 2004/109/EB nuostatų įgyvendinimo taisykles, klaidų ištaisymas ( OL L 294, 2013 11 6 ) | 35 |

Klaidų ištaisymas

*

2013 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/50/ES, kuria iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/109/EB dėl informacijos apie emitentus, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje, skaidrumo reikalavimų suderinimo, Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/71/EB dėl prospekto, kuris turi būti skelbiamas, kai vertybiniai popieriai siūlomi visuomenei ar įtraukiami į prekybos sąrašą, ir Komisijos direktyva 2007/14/EB, nustatanti išsamias tam tikrų Direktyvos 2004/109/EB nuostatų įgyvendinimo taisykles, klaidų ištaisymas ( OL L 294, 2013 11 6 )

( OL L 294, 2013 11 6 )

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

| 18.1.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 14/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 14/1

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2013 m. lapkričio 18 d.

dėl Europos Sąjungos ir Gruzijos susitarimo, kuriuo nustatomos Gruzijos dalyvavimo Europos Sąjungos krizių valdymo operacijose bendrosios sąlygos, pasirašymo ir sudarymo

(2014/15/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 37 straipsnį kartu su Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnio 5 ir 6 dalimis,

atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | trečiųjų valstybių dalyvavimo Europos Sąjungos krizių valdymo operacijose sąlygos turėtų būti nustatytos susitarimu, kuriuo tokio galimo būsimo dalyvavimo sąlygos nustatomos bendrai, o ne apibrėžiamos kiekvienai operacijai atskirai; |
| --- | --- |

(1)

trečiųjų valstybių dalyvavimo Europos Sąjungos krizių valdymo operacijose sąlygos turėtų būti nustatytos susitarimu, kuriuo tokio galimo būsimo dalyvavimo sąlygos nustatomos bendrai, o ne apibrėžiamos kiekvienai operacijai atskirai;

| (2) | 2012 m. lapkričio 13 d. Tarybai priėmus sprendimą, kuriuo suteikti įgaliojimai pradėti derybas, Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai derybose susitarė dėl Europos Sąjungos ir Gruzijos susitarimo, kuriuo nustatomos Gruzijos dalyvavimo Europos Sąjungos krizių valdymo operacijose bendrosios sąlygos (toliau – Susitarimas); |
| --- | --- |

(2)

2012 m. lapkričio 13 d. Tarybai priėmus sprendimą, kuriuo suteikti įgaliojimai pradėti derybas, Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai derybose susitarė dėl Europos Sąjungos ir Gruzijos susitarimo, kuriuo nustatomos Gruzijos dalyvavimo Europos Sąjungos krizių valdymo operacijose bendrosios sąlygos (toliau – Susitarimas);

| (3) | Susitarimas turėtų būti patvirtintas, |
| --- | --- |

(3)

Susitarimas turėtų būti patvirtintas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sąjungos vardu patvirtinamas Europos Sąjungos ir Gruzijos susitarimas, kuriuo nustatomos Gruzijos dalyvavimo Europos Sąjungos krizių valdymo operacijose bendrosios sąlygos.

Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.

2 straipsnis

Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) pasirašyti Susitarimą, kad jis taptų privalomas Sąjungai.

3 straipsnis

Tarybos pirmininkas Sąjungos vardu pateikia Susitarimo 16 straipsnio 1 dalyje numatytą pranešimą (1).

4 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2013 m. lapkričio 18 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

C. ASHTON

---

(1)  Susitarimo įsigaliojimo datą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbs Tarybos Generalinis sekretoriatas.

1

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

---

| 18.1.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 14/2 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 14/2

---

VERTIMAS

Europos Sąjungos ir Gruzijos

SUSITARIMAS,

kuriuo nustatomos Gruzijos dalyvavimo Europos Sąjungos krizių valdymo operacijose bendrosios sąlygos

EUROPOS SĄJUNGA (Sąjunga) arba (ES)

ir

GRUZIJA,

toliau – Šalys,

KADANGI:

| (1) | Sąjunga gali nuspręsti imtis veiksmų krizių valdymo srityje, įskaitant taikos palaikymo operacijas ar humanitarines operacijas; |
| --- | --- |

(1)

Sąjunga gali nuspręsti imtis veiksmų krizių valdymo srityje, įskaitant taikos palaikymo operacijas ar humanitarines operacijas;

| (2) | Sąjunga nuspręs, ar trečiosios valstybės bus pakviestos dalyvauti ES krizių valdymo operacijoje. Gruzija gali priimti Sąjungos kvietimą ir pasiūlyti savo įnašą. Tokiu atveju Sąjunga nuspręs, ar priimti tą pasiūlytą įnašą; |
| --- | --- |

(2)

Sąjunga nuspręs, ar trečiosios valstybės bus pakviestos dalyvauti ES krizių valdymo operacijoje. Gruzija gali priimti Sąjungos kvietimą ir pasiūlyti savo įnašą. Tokiu atveju Sąjunga nuspręs, ar priimti tą pasiūlytą įnašą;

| (3) | Gruzijos dalyvavimo ES krizių valdymo operacijose sąlygos turėtų būti nustatytos susitarime, kuriuo tokio galimo būsimo dalyvavimo sąlygos nustatomos bendrai, o ne apibrėžiamos kiekvienai operacijai atskirai; |
| --- | --- |

(3)

Gruzijos dalyvavimo ES krizių valdymo operacijose sąlygos turėtų būti nustatytos susitarime, kuriuo tokio galimo būsimo dalyvavimo sąlygos nustatomos bendrai, o ne apibrėžiamos kiekvienai operacijai atskirai;

| (4) | toks susitarimas turėtų nedaryti poveikio Sąjungos sprendimų priėmimo autonomiškumui ir neturėtų iš anksto nulemti kiekvienu atveju atskirai priimamo sprendimo dėl Gruzijos dalyvavimo ES krizių valdymo operacijoje, atsižvelgiant į jos teisinę sistemą; |
| --- | --- |

(4)

toks susitarimas turėtų nedaryti poveikio Sąjungos sprendimų priėmimo autonomiškumui ir neturėtų iš anksto nulemti kiekvienu atveju atskirai priimamo sprendimo dėl Gruzijos dalyvavimo ES krizių valdymo operacijoje, atsižvelgiant į jos teisinę sistemą;

| (5) | toks susitarimas turėtų būti taikomas tik būsimoms ES krizių valdymo operacijoms ir neturėtų daryti poveikio jokiems galiojantiems susitarimams, kuriais reglamentuojamas Gruzijos dalyvavimas jau vykdomoje ES krizių valdymo operacijoje, |
| --- | --- |

(5)

toks susitarimas turėtų būti taikomas tik būsimoms ES krizių valdymo operacijoms ir neturėtų daryti poveikio jokiems galiojantiems susitarimams, kuriais reglamentuojamas Gruzijos dalyvavimas jau vykdomoje ES krizių valdymo operacijoje,

SUSITARĖ:

I   SKIRSNIS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Sprendimai dėl dalyvavimo

1.   Sąjungai priėmus sprendimą pakviesti Gruziją dalyvauti ES krizių valdymo operacijoje ir Gruzijai nusprendus joje dalyvauti, Gruzija pateikia informaciją apie Sąjungai siūlomą savo įnašą.

2.   Sąjunga įvertina Gruzijos siūlomą įnašą konsultuodamasi su pastarąja.

3.   Sąjunga Gruzijai kuo greičiau pateikia išankstinę tikėtino įnašo bendrosioms operacijos išlaidoms padengti sąmatą, kad padėtų Gruzijai suformuluoti savo pasiūlymą.

4.   To įvertinimo rezultatus Sąjunga Gruzijai praneša raštu, kad užtikrintų jos dalyvavimą pagal šio Susitarimo nuostatas.

2 straipsnis

Bendrosios sąlygos

1.   Remdamasi 1 straipsnio 1 dalyje priimtu sprendimu Gruzija prisijungia prie Tarybos sprendimo, kuriuo Europos Sąjungos Taryba nusprendžia, kad Sąjunga vykdys krizių valdymo operaciją, ir prie bet kurio kito sprendimo, kuriuo Europos Sąjungos Taryba nusprendžia pratęsti ES krizių valdymo operaciją, vadovaudamasi šio Susitarimo nuostatomis ir bet kuriais reikalingais įgyvendinimo susitarimais.

2.   Gruzijos įnašas į ES krizių valdymo operaciją nedaro poveikio Sąjungos sprendimų priėmimo autonomiškumui.

3.   Sprendimą užbaigti operaciją priima Sąjunga, pasikonsultavusi su Gruzija, jei operacijos nutraukimo dieną Gruzija vis dar prisideda prie ES krizių valdymo operacijos.

3 straipsnis

Personalo ir pajėgų statusas

1.   Į ES civilinę krizių valdymo operaciją Gruzijos komandiruoto personalo ir (arba) į ES karinę krizių valdymo operaciją nusiųstų Gruzijos pajėgų statusas reglamentuojamas Sąjungos ir valstybės (-ių), kurioje (-iose) vykdoma operacija, susitarimu dėl pajėgų / misijos statuso, jei toks susitarimas sudarytas.

2.   Į štabą ar vadovaujančius padalinius, įsikūrusius ne toje (-ose) valstybėje (-ėse), kurioje (-iose) vykdoma ES krizių valdymo operacija, nusiųsto personalo statusas reglamentuojamas atitinkamo štabo ir vadovaujančių padalinių susitarimais su Gruzijos kompetentingomis valdžios institucijomis.

3.   Nedarant poveikio 1 dalyje nurodytam susitarimui dėl pajėgų / misijos statuso Gruzija turi jurisdikciją savo personalo, dalyvaujančio ES krizių valdymo operacijoje, atžvilgiu. Kai Gruzijos pajėgos veikia ES valstybės narės laive ar orlaivyje, pastaroji valstybė turi jurisdikciją pagal savo įstatymus ir kitus teisės aktus.

4.   Nedarant poveikio 1 ir 5 dalims ir atsižvelgiant į taikytinas privilegijas ir imunitetus, Gruzija yra atsakinga už atsakymą į visas su jos dalyvavimu ES krizių valdymo operacijoje susijusias pretenzijas, pateikiamas Gruzijos personalo arba susijusias su juo, ir yra atsakinga už bet kokio ieškinio, ypač teisinio ar drausminio, pareiškimą bet kuriam savo personalo nariui pagal Gruzijos teisę.

5.   Šalys susitaria atsisakyti visų pretenzijų, išskyrus sutartinius reikalavimus, viena kitai dėl žalos, padarytos bet kuriai iš Šalių priklausančiam ar jos valdomam turtui, jo praradimo ar sunaikinimo, arba dėl bet kurios iš Šalių personalo sužalojimo ar mirties, sukelto jiems atliekant tarnybines pareigas vykdant šiame Susitarime numatytą veiklą, išskyrus didelio neatsargumo ar tyčinio nusižengimo atvejus.

6.   Gruzija įsipareigoja remdamasi abipusiškumo principu pateikti deklaraciją dėl pretenzijų bet kuriai valstybei, dalyvaujančiai ES krizių valdymo operacijoje, kurioje dalyvauja Gruzija, atsisakymo, ir tai padaryti pasirašydama šį Susitarimą.

7.   Sąjunga įsipareigoja užtikrinti, kad ES valstybės narės pateiktų deklaraciją dėl pretenzijų Gruzijai atsisakymo jai ateityje dalyvaujant ES krizių valdymo operacijoje, ir tai padaryti pasirašydama šį Susitarimą.

4 straipsnis

Įslaptinta informacija

1.   Gruzija imasi atitinkamų priemonių, kuriomis būtų užtikrinta, kad ES įslaptinta informacija būtų apsaugota laikantis Europos Sąjungos Tarybos saugumo taisyklių, išdėstytų Tarybos sprendime 2011/292/ES (1), ir atsižvelgiant į tolesnes gaires, pateiktas kompetentingų valdžios institucijų, be kita ko, ES operacijos vado ES karinės krizių valdymo operacijos atveju arba misijos vadovo ES civilinės krizių valdymo operacijos atveju.

2.   Jei Šalys yra sudariusios susitarimą dėl keitimosi įslaptinta informacija saugumo procedūrų, toks susitarimas taikomas ES krizių valdymo operacijai.

II   SKIRSNIS

DALYVAVIMO CIVILINĖSE KRIZIŲ VALDYMO OPERACIJOSE NUOSTATOS

5 straipsnis

Į ES civilinę krizių valdymo operaciją komandiruotas personalas

1.   Gruzija:

| a) | užtikrina, kad jos į ES civilinę krizių valdymo operaciją komandiruotas personalas vykdytų savo misiją vadovaudamasis:






  i) | Tarybos sprendimu ir vėlesniais pakeitimais, kaip nurodyta 2 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- | --- |

a)

užtikrina, kad jos į ES civilinę krizių valdymo operaciją komandiruotas personalas vykdytų savo misiją vadovaudamasis:

i)

Tarybos sprendimu ir vėlesniais pakeitimais, kaip nurodyta 2 straipsnio 1 dalyje;

| ii) | operacijos planu; |
| --- | --- |

ii)

operacijos planu;

| iii) | įgyvendinimo priemonėmis; |
| --- | --- |

iii)

įgyvendinimo priemonėmis;

| b) | tinkamu laiku informuoja misijos vadovą ir Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – vyriausiasis įgaliotinis) apie bet kokį savo įnašo į ES civilinę krizių valdymo operaciją pakeitimą, tame tarpe apie savo dalyvavimo nutraukimą ar sustabdymą. |
| --- | --- |

b)

tinkamu laiku informuoja misijos vadovą ir Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – vyriausiasis įgaliotinis) apie bet kokį savo įnašo į ES civilinę krizių valdymo operaciją pakeitimą, tame tarpe apie savo dalyvavimo nutraukimą ar sustabdymą.

2.   Atliekamas į ES civilinę krizių valdymo operaciją komandiruojamo personalo sveikatos patikrinimas ir skiepijimas, o Gruzijos kompetentinga institucija išduoda medicininius pažymėjimus, kad darbuotojai gali eiti pareigas. Į ES civilinę krizių valdymo operaciją komandiruotas personalas pateikia to pažymėjimo kopiją.

6 straipsnis

Pavaldumo tvarka

1.   Gruzijos komandiruotas personalas atlieka savo pareigas ir elgiasi išimtinai atsižvelgdamas į ES civilinės krizių valdymo operacijos interesus.

2.   Visam prie ES civilinės krizių valdymo operacijos prisidedančiam Gruzijos personalui toliau vadovauja Gruzija, o karinis personalas tebėra visiškai pavaldus Gruzijai.

3.   Nacionalinės valdžios institucijos perduoda operacinį valdymą ES civiliniam operacijų vadui.

4.   ES civilinis operacijų vadas prisiima atsakomybę už ES civilinę krizių valdymo operaciją, jai vadovauja ir vykdo jos kontrolę strateginiu lygiu.

5.   Misijos vadovas prisiima atsakomybę už ES civilinę krizių valdymo operaciją, jai vadovauja bei vykdo jos kontrolę veiksmų vietoje ir administruoja jos kasdienę veiklą.

6.   Gruzija turi tas pačias teises ir pareigas administruojant kasdienę operacijos veiklą, kaip ir operacijoje dalyvaujančios ES valstybės narės, remiantis 2 straipsnio 1 dalyje nurodytais teisiniais dokumentais.

7.   Misijos vadovas yra atsakingas už ES civilinės krizių valdymo operacijos personalo drausmės kontrolę. Prireikus atitinkama nacionalinė valdžios institucija imasi drausminių priemonių.

8.   Gruzija skiria nacionalinio kontingento koordinatorių (NKK), kuris atstovauja operacijoje dalyvaujančiam jos nacionaliniam kontingentui. NKK nacionaliniais klausimais atsiskaito misijos vadovui ir yra atsakingas už kasdienę kontingento drausmę.

7 straipsnis

Finansiniai aspektai

1.   Nedarant poveikio 8 straipsniui, Gruzija prisiima visas išlaidas, susijusias su jos dalyvavimu operacijoje, išskyrus einamąsias išlaidas, kaip išdėstyta operacijos veiklos biudžete.

2.   Valstybės (-ių), kurioje (-iose) vykdoma operacija, fizinių arba juridinių asmenų mirties, sužalojimo atveju arba jiems patyrus nuostolių ar žalą Gruzija, nustačius jos atsakomybę, sumoka kompensaciją laikydamasi sąlygų, numatytų 3 straipsnio 1 dalyje nurodytame taikomame susitarime dėl misijos statuso.

8 straipsnis

Įnašas į veiklos biudžetą

1.   Gruzija prisideda prie ES civilinės krizių valdymo operacijos veiklos biudžeto finansavimo.

2.   Šis įnašas į veiklos biudžetą apskaičiuojamas pagal tą iš toliau nurodytų formulių, kurią taikant gaunama mažesnė suma:

| a) | orientacinės sumos dalis, proporcinga Gruzijos bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) ir bendros visų valstybių, prisidedančių prie operacijos veiklos biudžeto, BNP sumos santykiui; arba |
| --- | --- |

a)

orientacinės sumos dalis, proporcinga Gruzijos bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) ir bendros visų valstybių, prisidedančių prie operacijos veiklos biudžeto, BNP sumos santykiui; arba

| b) | veiklos biudžetui skirtos orientacinės sumos dalis, proporcinga Gruzijos personalo, dalyvaujančio operacijoje, skaičiaus ir bendro visų operacijoje dalyvaujančių valstybių personalo skaičiaus santykiui. |
| --- | --- |

b)

veiklos biudžetui skirtos orientacinės sumos dalis, proporcinga Gruzijos personalo, dalyvaujančio operacijoje, skaičiaus ir bendro visų operacijoje dalyvaujančių valstybių personalo skaičiaus santykiui.

3.   Nepaisant 1 ir 2 dalių, Gruzija neprisideda prie ES valstybių narių personalui mokamų dienpinigių finansavimo.

4.   Nepaisant 1 dalies, Sąjunga iš principo atleidžia Gruziją nuo finansinių įnašų, skirtų konkrečiai ES civilinei krizių valdymo operacijai, jeigu:

| a) | Sąjunga nusprendžia, kad Gruzija ženkliai prisideda prie operacijos, ir tai yra labai svarbu tai operacijai; arba |
| --- | --- |

a)

Sąjunga nusprendžia, kad Gruzija ženkliai prisideda prie operacijos, ir tai yra labai svarbu tai operacijai; arba

| b) | Gruzijos BNP vienam gyventojui neviršija nei vienos ES valstybės narės BNP vienam gyventojui. |
| --- | --- |

b)

Gruzijos BNP vienam gyventojui neviršija nei vienos ES valstybės narės BNP vienam gyventojui.

5.   Misijos vadovas ir atitinkamos Gruzijos administracinės valdžios institucijos pasirašo susitarimą dėl Gruzijos įnašų į ES civilinės krizių valdymo operacijos veiklos biudžetą mokėjimo. Į tą susitarimą įtraukiamos, inter alia, nuostatos dėl:

| a) | atitinkamo finansinio įnašo sumos; |
| --- | --- |

a)

atitinkamo finansinio įnašo sumos;

| b) | finansinio įnašo mokėjimo tvarkos; ir |
| --- | --- |

b)

finansinio įnašo mokėjimo tvarkos; ir

| c) | audito procedūros. |
| --- | --- |

c)

audito procedūros.

III   SKIRSNIS

DALYVAVIMO KARINĖSE KRIZIŲ VALDYMO OPERACIJOSE NUOSTATOS

9 straipsnis

Dalyvavimas ES karinėje krizių valdymo operacijoje

1.   Gruzija užtikrina, kad ES karinėje krizių valdymo operacijoje dalyvaujančios jos pajėgos ir personalas vykdytų savo misiją vadovaudamiesi:

| a) | Tarybos sprendimu ir vėlesniais pakeitimais, kaip nurodyta 2 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- |

a)

Tarybos sprendimu ir vėlesniais pakeitimais, kaip nurodyta 2 straipsnio 1 dalyje;

| b) | operacijos planu; |
| --- | --- |

b)

operacijos planu;

| c) | įgyvendinimo priemonėmis. |
| --- | --- |

c)

įgyvendinimo priemonėmis.

2.   Gruzijos komandiruotas personalas atlieka savo pareigas ir elgiasi išimtinai atsižvelgdamas į ES karinės krizių valdymo operacijos interesus.

3.   Gruzija tinkamu laiku informuoja ES operacijos vadą apie bet kokį savo dalyvavimo operacijoje pasikeitimą, įskaitant dalyvavimo nutraukimą ar sustabdymą.

10 straipsnis

Pavaldumo tvarka

1.   Visos ES karinėje krizių valdymo operacijoje dalyvaujančios Gruzijos pajėgos ir personalas išlieka visiškai pavaldūs Gruzijai, o civiliniam personalui toliau vadovauja Gruzija.

2.   Nacionalinės valdžios institucijos perduoda vadovavimą savo pajėgų ir personalo veiklai ir taktinį vadovavimą ir (arba) kontrolę ES operacijos vadui, kuris turi teisę perduoti savo įgaliojimus.

3.   Gruzija turi tas pačias teises ir pareigas administruojant kasdienę operacijos veiklą, kaip ir dalyvaujančios ES valstybės narės.

4.   ES operacijos vadas, pasikonsultavęs su Gruzija, gali bet kada paprašyti nutraukti Gruzijos įnašo teikimą.

5.   Gruzija skiria vyriausiąjį karinį atstovą (VKA), kuris ES karinėje krizių valdymo operacijoje atstovauja jos nacionaliniam kontingentui. VKA konsultuojasi su ES pajėgų vadu visais su operacija susijusiais klausimais ir yra atsakingas už kasdienę Gruzijos kontingento drausmę.

11 straipsnis

Finansiniai aspektai

1.   Nedarant poveikio 12 straipsniui, Gruzija prisiima visas išlaidas, susijusias su jos dalyvavimu operacijoje, išskyrus atvejus, kai išlaidos yra bendrai finansuojamos, kaip numatyta 2 straipsnio 1 dalyje nurodytuose teisiniuose dokumentuose, taip pat Tarybos sprendime 2011/871/BUSP (2).

2.   Valstybės (-ių), kurioje (-iose) vykdoma operacija, fizinių arba juridinių asmenų mirties, sužalojimo atveju arba jiems patyrus nuostolių ar žalą Gruzija, nustačius jos atsakomybę, sumoka kompensaciją laikydamasi sąlygų, numatytų 3 straipsnio 1 dalyje nurodytame taikomame susitarime dėl pajėgų statuso.

12 straipsnis

Įnašas į bendrąsias išlaidas

1.   Gruzija prisideda prie ES karinės krizių valdymo operacijos bendrųjų išlaidų finansavimo.

2.   Šis įnašas į bendrąsias išlaidas apskaičiuojamas pagal tą iš toliau nurodytų dviejų formulių, kurią taikant gaunama mažesnė suma:

| a) | bendrųjų išlaidų dalis, proporcinga Gruzijos BNP ir bendros visų valstybių, prisidedančių prie bendrųjų operacijos išlaidų, BNP sumos santykiui; arba |
| --- | --- |

a)

bendrųjų išlaidų dalis, proporcinga Gruzijos BNP ir bendros visų valstybių, prisidedančių prie bendrųjų operacijos išlaidų, BNP sumos santykiui; arba

| b) | bendrųjų išlaidų dalis, proporcinga Gruzijos personalo, dalyvaujančio operacijoje, skaičiaus ir bendro visų operacijoje dalyvaujančių valstybių personalo skaičiaus santykiui. |
| --- | --- |

b)

bendrųjų išlaidų dalis, proporcinga Gruzijos personalo, dalyvaujančio operacijoje, skaičiaus ir bendro visų operacijoje dalyvaujančių valstybių personalo skaičiaus santykiui.

Kai naudojama b punkte nurodyta formulė ir Gruzija skiria personalą tik į operacijos arba pajėgų štabą, atsižvelgiama į jos personalo ir bendro atitinkamo štabo personalo skaičiaus santykį. Kitais atvejais atsižvelgiama į viso Gruzijos skirto personalo ir bendro operacijoje dalyvaujančio personalo skaičiaus santykį.

3.   Nepaisant 1 dalies, Sąjunga iš principo atleidžia Gruziją nuo finansinių įnašų į konkrečios ES karinės krizių valdymo operacijos bendrąsias išlaidas, jeigu:

| a) | Sąjunga nusprendžia, kad Gruzija ženkliai prisideda prie turto ir (arba) pajėgumų, kurie labai svarbūs operacijai; arba |
| --- | --- |

a)

Sąjunga nusprendžia, kad Gruzija ženkliai prisideda prie turto ir (arba) pajėgumų, kurie labai svarbūs operacijai; arba

| b) | Gruzijos BNP vienam gyventojui neviršija nei vienos ES valstybės narės BNP vienam gyventojui. |
| --- | --- |

b)

Gruzijos BNP vienam gyventojui neviršija nei vienos ES valstybės narės BNP vienam gyventojui.

4.   Sprendime 2011/871/BUSP numatytas administratorius ir Gruzijos kompetentingos administracinės valdžios institucijos sudaro susitarimą. Į šį susitarimą įtraukiamos, inter alia, nuostatos dėl:

| a) | atitinkamo finansinio įnašo sumos; |
| --- | --- |

a)

atitinkamo finansinio įnašo sumos;

| b) | finansinio įnašo mokėjimo tvarkos; ir |
| --- | --- |

b)

finansinio įnašo mokėjimo tvarkos; ir

| c) | audito procedūros. |
| --- | --- |

c)

audito procedūros.

IV   SKIRSNIS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

13 straipsnis

Susitarimai šiam Susitarimui įgyvendinti

Nedarant poveikio 8 straipsnio 5 daliai ir 12 straipsnio 4 daliai, atitinkamos Šalių institucijos sudaro reikalingus techninius ir administracinius susitarimus šiam Susitarimui įgyvendinti.

14 straipsnis

Reikalavimų nesilaikymas

Jei viena iš Šalių nesilaikytų šiame Susitarime nustatytų savo įsipareigojimų, kita Šalis turi teisę nutraukti šį Susitarimą, pranešusi raštu apie tai prieš vieną mėnesį.

15 straipsnis

Ginčų sprendimas

Ginčus dėl šio Susitarimo aiškinimo ar taikymo Šalys sprendžia diplomatinėmis priemonėmis.

16 straipsnis

Įsigaliojimas, trukmė ir nutraukimas

1.   Šis Susitarimas įsigalioja pirmo mėnesio po to, kai Šalys praneša viena kitai apie jo įsigaliojimui būtinų vidaus teisinių procedūrų užbaigimą, pirmą dieną.

2.   Šis Susitarimas reguliariai peržiūrimas.

3.   Šis Susitarimas gali būti iš dalies keičiamas Šalių tarpusavio rašytiniu susitarimu. Pakeitimai įsigalioja pagal procedūrą, išdėstytą 1 dalyje.

4.   Bet kuri iš Šalių gali denonsuoti šį Susitarimą raštu pateikdama denonsavimo pranešimą kitai Šaliai. Toks denonsavimas įsigalioja praėjus šešiems mėnesiams po to, kai kita Šalis gauna pranešimą.

TAI PATVIRTINDAMI šį Susitarimą pasirašė toliau nurodyti tinkamai įgalioti asmenys.

Šis Susitarimas yra sudarytas anglų ir gruzinų kalba, abu tekstai yra vienodai autentiški. Ginčo dėl šio Susitarimo aiškinimo atveju tekstas anglų kalba turi viršenybę.

Priimta Vilniuje du tūkstančiai tryliktųjų metų lapkričio dvidešimt devintą dieną dviem egzemplioriais anglų ir gruzinų kalbomis.

Europos Sąjungos vardu

Gruzijos vardu

---

(1)  2011 m. kovo 31 d. Tarybos sprendimas 2011/292/ES dėl ES įslaptintos informacijos apsaugai užtikrinti skirtų saugumo taisyklių (OL ES L 141, 2011 5 27, p. 17).

1

(2)  2011 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas 2011/871/BUSP, kuriuo nustatomas Europos Sąjungos karinio ar gynybinio pobūdžio operacijų bendrųjų sąnaudų finansavimo administravimo mechanizmas (ATHENA) (OL ES L 343, 2011 12 23, p. 35).

2

---

ES valstybių narių deklaracija

„Taikydamos ES Tarybos sprendimą dėl ES krizių valdymo operacijos, kurioje dalyvauja Gruzija, ES valstybės narės, kiek įmanoma pagal jų vidaus teisinę sistemą, stengsis kiek galima atsisakyti bet kokių pretenzijų Gruzijai dėl jų personalo sužalojimo, mirties arba joms priklausančiam ir ES krizių valdymo operacijų metu naudojamam turtui padarytos žalos ar jo praradimo, jeigu toks sužalojimas, mirtis, žala arba praradimas:

| — | buvo sukelti Gruzijos personalo jam atliekant su ES krizių valdymo operacija susijusias savo pareigas, išskyrus didelio neatsargumo ar tyčinio nusižengimo atvejus; arba |
| --- | --- |

—

buvo sukelti Gruzijos personalo jam atliekant su ES krizių valdymo operacija susijusias savo pareigas, išskyrus didelio neatsargumo ar tyčinio nusižengimo atvejus; arba

| — | atsirado naudojant bet kurį Gruzijai priklausantį turtą, jeigu tas turtas buvo naudotas vykdant operaciją, išskyrus tą turtą naudojusio Gruzijos ES krizių valdymo operacijos personalo didelio neatsargumo ar tyčinio nusižengimo atvejus.“. |
| --- | --- |

—

atsirado naudojant bet kurį Gruzijai priklausantį turtą, jeigu tas turtas buvo naudotas vykdant operaciją, išskyrus tą turtą naudojusio Gruzijos ES krizių valdymo operacijos personalo didelio neatsargumo ar tyčinio nusižengimo atvejus.“.

---

Gruzijos deklaracija

„Taikydama ES Tarybos sprendimą dėl ES krizių valdymo operacijos, Gruzija, kiek įmanoma pagal jos vidaus teisinę sistemą, stengsis kiek galima atsisakyti bet kokių pretenzijų bet kuriai ES krizių valdymo operacijoje dalyvaujančiai valstybei dėl jos personalo sužalojimo, mirties arba jai priklausančiam ir ES krizių valdymo operacijų metu naudojamam turtui padarytos žalos ar jo praradimo, jeigu toks sužalojimas, mirtis, žala arba praradimas:

| — | buvo sukelti personalo jam atliekant su ES krizių valdymo operacija susijusias savo pareigas, išskyrus didelio neatsargumo ar tyčinio nusižengimo atvejus; arba |
| --- | --- |

—

buvo sukelti personalo jam atliekant su ES krizių valdymo operacija susijusias savo pareigas, išskyrus didelio neatsargumo ar tyčinio nusižengimo atvejus; arba

| — | atsirado naudojant bet kurį ES krizių valdymo operacijoje dalyvaujančioms valstybėms priklausantį turtą, jeigu tas turtas buvo naudotas vykdant operaciją, išskyrus tą turtą naudojusio ES krizių valdymo operacijos personalo didelio neatsargumo ar tyčinio nusižengimo atvejus.“. |
| --- | --- |

—

atsirado naudojant bet kurį ES krizių valdymo operacijoje dalyvaujančioms valstybėms priklausantį turtą, jeigu tas turtas buvo naudotas vykdant operaciją, išskyrus tą turtą naudojusio ES krizių valdymo operacijos personalo didelio neatsargumo ar tyčinio nusižengimo atvejus.“.

---

REGLAMENTAI

| 18.1.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 14/8 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 14/8

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 40/2014

2014 m. sausio 17 d.

kuriuo leidžiama vartoti maisto produktų sveikumo teiginį, nesusijusį su susirgimo rizikos mažinimu, vaikų vystymusi ir sveikata, ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 432/2012

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1924/2006 dėl teiginių apie maisto produktų maistingumą ir sveikatingumą (1), ypač į jo 18 straipsnio 4 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamente (EB) Nr. 1924/2006 nustatyta, kad maisto produktų sveikumo teiginiai draudžiami, jeigu jie nėra leisti vartoti Komisijos laikantis to reglamento reikalavimų ir nėra įtraukti į leidžiamų vartoti teiginių sąrašą; |
| --- | --- |

(1)

Reglamente (EB) Nr. 1924/2006 nustatyta, kad maisto produktų sveikumo teiginiai draudžiami, jeigu jie nėra leisti vartoti Komisijos laikantis to reglamento reikalavimų ir nėra įtraukti į leidžiamų vartoti teiginių sąrašą;

| (2) | pagal Reglamento (EB) Nr. 1924/2006 13 straipsnio 3 dalį priimtas Komisijos reglamentas (ES) Nr. 432/2012 (2), kuriuo sudarytas leidžiamų vartoti maisto produktų sveikumo teiginių, nesusijusių su susirgimo rizikos mažinimu, vaikų vystymusi ir sveikata, sąrašas; |
| --- | --- |

(2)

pagal Reglamento (EB) Nr. 1924/2006 13 straipsnio 3 dalį priimtas Komisijos reglamentas (ES) Nr. 432/2012 (2), kuriuo sudarytas leidžiamų vartoti maisto produktų sveikumo teiginių, nesusijusių su susirgimo rizikos mažinimu, vaikų vystymusi ir sveikata, sąrašas;

| (3) | Reglamente (EB) Nr. 1924/2006 taip pat nustatyta, kad paraiškas leisti vartoti sveikumo teiginius maisto tvarkymo subjektai turi teikti valstybės narės nacionalinei kompetentingai institucijai. Nacionalinė kompetentinga institucija turi perduoti reikalavimus atitinkančias paraiškas Europos maisto saugos tarnybai (EMST) (toliau – Tarnyba) moksliniam vertinimui atlikti ir Komisijai bei valstybėms narėms susipažinti; |
| --- | --- |

(3)

Reglamente (EB) Nr. 1924/2006 taip pat nustatyta, kad paraiškas leisti vartoti sveikumo teiginius maisto tvarkymo subjektai turi teikti valstybės narės nacionalinei kompetentingai institucijai. Nacionalinė kompetentinga institucija turi perduoti reikalavimus atitinkančias paraiškas Europos maisto saugos tarnybai (EMST) (toliau – Tarnyba) moksliniam vertinimui atlikti ir Komisijai bei valstybėms narėms susipažinti;

| (4) | Komisija, atsižvelgdama į Tarnybos nuomonę, sprendžia dėl leidimo vartoti sveikumo teiginius suteikimo; |
| --- | --- |

(4)

Komisija, atsižvelgdama į Tarnybos nuomonę, sprendžia dėl leidimo vartoti sveikumo teiginius suteikimo;

| (5) | siekiant skatinti inovacijas, sveikumo teiginiai, kurie grindžiami naujausiais moksliniais duomenimis ir (arba) dėl kurių pateiktas prašymas apsaugoti nuosavybės teises į duomenis, tvirtinami skubos tvarka; |
| --- | --- |

(5)

siekiant skatinti inovacijas, sveikumo teiginiai, kurie grindžiami naujausiais moksliniais duomenimis ir (arba) dėl kurių pateiktas prašymas apsaugoti nuosavybės teises į duomenis, tvirtinami skubos tvarka;

| (6) | gavus Nordic Sugar A/S paraišką, pateiktą pagal Reglamento (EB) Nr. 1924/2006 13 straipsnio 5 dalį, Tarnyba paprašyta pateikti nuomonę dėl sveikumo teiginio, susijusio su cukrinių runkelių skaidulų poveikiu išmatų masei (klausimas Nr. EFSA–Q-2011-00972) (3). Pareiškėjo pasiūlytas teiginys suformuluotas taip: „Cukrinių runkelių skaidulos didina išmatų masę“; |
| --- | --- |

(6)

gavus Nordic Sugar A/S paraišką, pateiktą pagal Reglamento (EB) Nr. 1924/2006 13 straipsnio 5 dalį, Tarnyba paprašyta pateikti nuomonę dėl sveikumo teiginio, susijusio su cukrinių runkelių skaidulų poveikiu išmatų masei (klausimas Nr. EFSA–Q-2011-00972) (3). Pareiškėjo pasiūlytas teiginys suformuluotas taip: „Cukrinių runkelių skaidulos didina išmatų masę“;

| (7) | 2011 m. gruodžio 8 d. Komisija ir valstybės narės gavo Tarnybos mokslinę nuomonę, kurioje remdamasi pateiktais duomenimis Tarnyba padarė išvadą, kad tarp cukrinių runkelių skaidulų vartojimo ir deklaruojamo poveikio priežastinis ryšys yra. Taigi šią išvadą atitinkantis sveikumo teiginys turėtų būti laikomas atitinkančiu Reglamento (EB) Nr. 1924/2006 reikalavimus ir įtrauktas į Sąjungos leidžiamų vartoti teiginių sąrašą, sudarytą Reglamentu (ES) Nr. 432/2012; |
| --- | --- |

(7)

2011 m. gruodžio 8 d. Komisija ir valstybės narės gavo Tarnybos mokslinę nuomonę, kurioje remdamasi pateiktais duomenimis Tarnyba padarė išvadą, kad tarp cukrinių runkelių skaidulų vartojimo ir deklaruojamo poveikio priežastinis ryšys yra. Taigi šią išvadą atitinkantis sveikumo teiginys turėtų būti laikomas atitinkančiu Reglamento (EB) Nr. 1924/2006 reikalavimus ir įtrauktas į Sąjungos leidžiamų vartoti teiginių sąrašą, sudarytą Reglamentu (ES) Nr. 432/2012;

| (8) | vienas iš Reglamento (EB) Nr. 1924/2006 tikslų yra užtikrinti, kad sveikumo teiginiai būtų teisingi, aiškūs ir patikimi bei naudingi vartotojui ir kad to siekiant būtų atsižvelgiama į teiginių formuluotę ir pateikimą. Todėl, jei pareiškėjo vartojamų teiginių tekstas turi tą pačią prasmę vartotojui, palyginti su jau leidžiamais vartoti sveikumo teiginiais, kadangi nurodomas tas pats maisto produkto kategorijos, maisto produkto ar vienos iš jo sudedamųjų dalių ir sveikatos ryšys, šiems teiginiams turėtų būti taikomos tokios pačios vartojimo sąlygos, kaip nurodytos šio reglamento priede; |
| --- | --- |

(8)

vienas iš Reglamento (EB) Nr. 1924/2006 tikslų yra užtikrinti, kad sveikumo teiginiai būtų teisingi, aiškūs ir patikimi bei naudingi vartotojui ir kad to siekiant būtų atsižvelgiama į teiginių formuluotę ir pateikimą. Todėl, jei pareiškėjo vartojamų teiginių tekstas turi tą pačią prasmę vartotojui, palyginti su jau leidžiamais vartoti sveikumo teiginiais, kadangi nurodomas tas pats maisto produkto kategorijos, maisto produkto ar vienos iš jo sudedamųjų dalių ir sveikatos ryšys, šiems teiginiams turėtų būti taikomos tokios pačios vartojimo sąlygos, kaip nurodytos šio reglamento priede;

| (9) | pagal Reglamento (EB) Nr. 1924/2006 20 straipsnį teiginių apie maisto produktų maistingumą ir sveikumą registras, kuriame yra visi leidžiami vartoti sveikumo teiginiai, turėtų būti atnaujintas, atsižvelgiant į šį reglamentą; |
| --- | --- |

(9)

pagal Reglamento (EB) Nr. 1924/2006 20 straipsnį teiginių apie maisto produktų maistingumą ir sveikumą registras, kuriame yra visi leidžiami vartoti sveikumo teiginiai, turėtų būti atnaujintas, atsižvelgiant į šį reglamentą;

| (10) | todėl Reglamentas (ES) Nr. 432/2012 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(10)

todėl Reglamentas (ES) Nr. 432/2012 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (11) | buvo konsultuotasi su valstybėmis narėmis, |
| --- | --- |

(11)

buvo konsultuotasi su valstybėmis narėmis,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Šio reglamento priede pateiktas sveikumo teiginys įtraukiamas į Sąjungos leidžiamų vartoti teiginių sąrašą, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1924/2006 13 straipsnio 3 dalyje.

2 straipsnis

Reglamento (ES) Nr. 432/2012 priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento priedą.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2014 m. sausio 17 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 404, 2006 12 30, p. 9.

1

(2)  2012 m. gegužės 16 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 432/2012 dėl tam tikrų leidžiamų vartoti teiginių apie maisto produktų sveikumą, išskyrus teiginius apie susirgimo rizikos mažinimą, vaikų vystymąsi ir sveikatą, sąrašo sudarymo (OL L 136, 2012 5 25, p. 1).

2

(3)  EFSA leidinys (2011 m.); 9(12):2468.

3

---

PRIEDAS

Reglamento (ES) Nr. 432/2012 priede abėcėlės tvarka įterpiamas toks įrašas:

| Maistinė ar kita medžiaga, maisto produktas ar maisto produkto kategorija | Teiginys | Teiginio vartojimo sąlygos | Maisto produkto vartojimo sąlygos ir (arba) apribojimai ir (arba) papildomi teiginiai ar perspėjimai | EFSA leidinio numeris | EFSA vertinti pateikto konsoliduoto sąrašo įrašo atitinkamas numeris |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Cukrinių runkelių skaidulos | Cukrinių runkelių skaidulos padeda padidinti išmatų masę. | Teiginys gali būti vartojamas tik su maisto produktu, kuriame yra daug tų skaidulų, kaip nurodyta teiginyje DAUG SKAIDULINIŲ MEDŽIAGŲ, pateiktame Reglamento (EB) Nr. 1924/2006 priede. | | 2011; 9(12):2468“ | |

Maistinė ar kita medžiaga, maisto produktas ar maisto produkto kategorija

Teiginys

Teiginio vartojimo sąlygos

Maisto produkto vartojimo sąlygos ir (arba) apribojimai ir (arba) papildomi teiginiai ar perspėjimai

EFSA leidinio numeris

EFSA vertinti pateikto konsoliduoto sąrašo įrašo atitinkamas numeris

„Cukrinių runkelių skaidulos

Cukrinių runkelių skaidulos padeda padidinti išmatų masę.

Teiginys gali būti vartojamas tik su maisto produktu, kuriame yra daug tų skaidulų, kaip nurodyta teiginyje DAUG SKAIDULINIŲ MEDŽIAGŲ, pateiktame Reglamento (EB) Nr. 1924/2006 priede.

2011; 9(12):2468“

---

| 18.1.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 14/11 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 14/11

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 41/2014

2014 m. sausio 17 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),

atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje; |
| --- | --- |

(1)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

| (2) | remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
| --- | --- |

(2)

remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2014 m. sausio 17 d.

Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

Jerzy PLEWA

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | AL | 69,6 |
| IL | 182,0 |
| MA | 64,3 |
| TN | 99,0 |
| TR | 95,0 |
| ZZ | 102,0 |
| 0707 00 05 | MA | 124,7 |
| TR | 160,3 |
| ZZ | 142,5 |
| 0709 91 00 | EG | 82,2 |
| ZZ | 82,2 |
| 0709 93 10 | MA | 63,0 |
| TR | 108,5 |
| ZZ | 85,8 |
| 0805 10 20 | EG | 46,8 |
| MA | 59,6 |
| TR | 59,2 |
| ZA | 52,9 |
| ZZ | 54,6 |
| 0805 20 10 | IL | 167,2 |
| MA | 70,3 |
| ZZ | 118,8 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CL | 63,3 |
| IL | 139,7 |
| JM | 62,4 |
| KR | 142,4 |
| MA | 83,3 |
| TR | 74,3 |
| ZZ | 94,2 |
| 0805 50 10 | EG | 67,3 |
| TR | 73,6 |
| ZZ | 70,5 |
| 0808 10 80 | CN | 65,1 |
| MK | 32,8 |
| US | 134,8 |
| ZZ | 77,6 |
| 0808 30 90 | CN | 65,3 |
| TR | 144,6 |
| US | 176,0 |
| ZZ | 128,6 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

AL

69,6

IL

182,0

MA

64,3

TN

99,0

TR

95,0

ZZ

102,0

0707 00 05

MA

124,7

TR

160,3

ZZ

142,5

0709 91 00

EG

82,2

ZZ

82,2

0709 93 10

MA

63,0

TR

108,5

ZZ

85,8

0805 10 20

EG

46,8

MA

59,6

TR

59,2

ZA

52,9

ZZ

54,6

0805 20 10

IL

167,2

MA

70,3

ZZ

118,8

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CL

63,3

IL

139,7

JM

62,4

KR

142,4

MA

83,3

TR

74,3

ZZ

94,2

0805 50 10

EG

67,3

TR

73,6

ZZ

70,5

0808 10 80

CN

65,1

MK

32,8

US

134,8

ZZ

77,6

0808 30 90

CN

65,3

TR

144,6

US

176,0

ZZ

128,6

---

(1)  Šalių nomenklatūra nustatyta Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

SPRENDIMAI

| 18.1.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 14/13 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 14/13

---

POLITINIO IR SAUGUMO KOMITETO SPRENDIMAS EUBAM LIBYA/1/2014

2014 m. sausio 14 d.

dėl Europos Sąjungos integruoto sienų valdymo pagalbos misijos Libijoje (EUBAM Libya) Prisidedančiųjų valstybių komiteto įsteigimo

(2014/16/BUSP)

POLITINIS IR SAUGUMO KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 38 straipsnio trečią pastraipą,

atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 22 d. Tarybos sprendimą 2013/233/BUSP dėl Europos Sąjungos integruoto sienų valdymo pagalbos misijos Libijoje (EUBAM Libya) (1), ypač į jo 10 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | remdamasi Sprendimo 2013/233/BUSP 10 straipsnio 3 dalimi Taryba įgaliojo Politinį ir saugumo komitetą (toliau – PSK) priimti atitinkamus sprendimus dėl Europos Sąjungos integruoto sienų valdymo pagalbos misijos Libijoje (EUBAM Libya) Prisidedančiųjų valstybių komiteto (toliau – Komitetas) įsteigimo; |
| --- | --- |

(1)

remdamasi Sprendimo 2013/233/BUSP 10 straipsnio 3 dalimi Taryba įgaliojo Politinį ir saugumo komitetą (toliau – PSK) priimti atitinkamus sprendimus dėl Europos Sąjungos integruoto sienų valdymo pagalbos misijos Libijoje (EUBAM Libya) Prisidedančiųjų valstybių komiteto (toliau – Komitetas) įsteigimo;

| (2) | 2001 m. birželio 15 ir 16 d. Geteborgo Europos Vadovų Tarybos išvadose nustatytos trečiųjų valstybių įnašo į policijos misijas gairės ir tvarka. 2002 m. gruodžio 10 d. Taryba patvirtino dokumentą „Konsultacijos dėl valstybių, kurios nėra ES narės, įnašo į ES civilinio krizių valdymo operacijas ir jo sąlygų“, kuriame toliau buvo plėtojama trečiųjų valstybių dalyvavimo civilinio krizių valdymo operacijose tvarka, įskaitant Komiteto įsteigimą; |
| --- | --- |

(2)

2001 m. birželio 15 ir 16 d. Geteborgo Europos Vadovų Tarybos išvadose nustatytos trečiųjų valstybių įnašo į policijos misijas gairės ir tvarka. 2002 m. gruodžio 10 d. Taryba patvirtino dokumentą „Konsultacijos dėl valstybių, kurios nėra ES narės, įnašo į ES civilinio krizių valdymo operacijas ir jo sąlygų“, kuriame toliau buvo plėtojama trečiųjų valstybių dalyvavimo civilinio krizių valdymo operacijose tvarka, įskaitant Komiteto įsteigimą;

| (3) | Komitetas turėtų būti forumas, skirtas visoms su EUBAM Libya valdymu susijusioms problemoms aptarti su prisidedančiosiomis trečiosiomis valstybėmis. PSK, kuris atlieka EUBAM Libya politinę priežiūrą ir jai strategiškai vadovauja, turėtų atsižvelgti į Komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(3)

Komitetas turėtų būti forumas, skirtas visoms su EUBAM Libya valdymu susijusioms problemoms aptarti su prisidedančiosiomis trečiosiomis valstybėmis. PSK, kuris atlieka EUBAM Libya politinę priežiūrą ir jai strategiškai vadovauja, turėtų atsižvelgti į Komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Įsteigimas ir kompetencija

1.   Šiuo sprendimu įsteigiamas Europos Sąjungos integruoto sienų valdymo pagalbos misijos Libijoje (EUBAM Libya) Prisidedančiųjų valstybių komitetas.

2.   Komiteto kompetencija nustatyta dokumente „Konsultacijos dėl valstybių, kurios nėra ES narės, įnašo į ES civilinio krizių valdymo operacijas ir jo sąlygų“.

2 straipsnis

Sudėtis

1.   Komiteto nariai yra:

| — | visų valstybių narių atstovai ir |
| --- | --- |

—

visų valstybių narių atstovai ir

| — | EUBAM Libya dalyvaujančių ir įnašą suteikiančių trečiųjų valstybių atstovai. |
| --- | --- |

—

EUBAM Libya dalyvaujančių ir įnašą suteikiančių trečiųjų valstybių atstovai.

2.   Komiteto posėdžiuose taip pat gali dalyvauti Komisijos atstovas.

3 straipsnis

Misijos vadovo teikiama informacija

Misijos vadovas reguliariai teikia informaciją Komitetui.

4 straipsnis

Pirmininkas

Komitetui pirmininkauja Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai arba jo atstovas.

5 straipsnis

Posėdžiai

1.   Pirmininkas reguliariai šaukia Komiteto posėdžius. Pirmininko iniciatyva arba nario prašymu prireikus gali būti šaukiami neeiliniai posėdžiai.

2.   Pirmininkas iš anksto išplatina preliminarią posėdžio darbotvarkę ir su posėdžiu susijusius dokumentus. Pirmininkas yra atsakingas už Komiteto diskusijų rezultatų pateikimą PSK.

6 straipsnis

Konfidencialumas

1.   Pagal 2013 m. rugsėjo 23 d. Tarybos sprendimą 2013/488/ES (2) Komiteto posėdžiams ir protokolams taikomos Tarybos saugumo taisyklės. Visų pirma atstovai Komitete turi turėti reikiamus patikimumo pažymėjimus.

2.   Komitete vedamoms diskusijoms taikoma profesinės paslapties pareiga, išskyrus atvejus, kai Komitetas vieningai nusprendžia kitaip.

7 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2014 m. sausio 14 d.

Politinio ir saugumo komiteto vardu

Pirmininkas

W. STEVENS

---

(1)  OL L 138, 2013 5 24, p. 15.

1

(2)  2013 m. rugsėjo 23 d. Tarybos sprendimas 2013/488/ES dėl ES įslaptintos informacijos apsaugai užtikrinti skirtų saugumo taisyklių (OL L 274, 2013 10 15, p. 1).

2

---

| 18.1.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 14/15 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 14/15

---

POLITINIO IR SAUGUMO KOMITETO SPRENDIMAS EUBAM LIBYA/2/2014

2014 m. sausio 14 d.

dėl trečiųjų valstybių įnašų į Europos Sąjungos integruoto sienų valdymo pagalbos misiją Libijoje (EUBAM Libya) priėmimo

(2014/17/BUSP)

POLITINIS IR SAUGUMO KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 38 straipsnio trečią pastraipą,

atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 22 d. Tarybos sprendimą 2013/233/BUSP dėl Europos Sąjungos integruoto sienų valdymo pagalbos misijos Libijoje (EUBAM Libya) (1), ypač į jo 10 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | remdamasi Sprendimo 2013/233/BUSP 10 straipsnio 3 dalimi Taryba įgaliojo Politinį ir saugumo komitetą (toliau – PSK) priimti atitinkamus sprendimus dėl trečiųjų valstybių įnašų į EUBAM Libya priėmimo; |
| --- | --- |

(1)

remdamasi Sprendimo 2013/233/BUSP 10 straipsnio 3 dalimi Taryba įgaliojo Politinį ir saugumo komitetą (toliau – PSK) priimti atitinkamus sprendimus dėl trečiųjų valstybių įnašų į EUBAM Libya priėmimo;

| (2) | civilinis operacijų vadas rekomendavo PSK priimti Šveicarijos Konfederacijos pasiūlytą įnašą į EUBAM Libya ir laikyti jį reikšmingu; |
| --- | --- |

(2)

civilinis operacijų vadas rekomendavo PSK priimti Šveicarijos Konfederacijos pasiūlytą įnašą į EUBAM Libya ir laikyti jį reikšmingu;

| (3) | Šveicarijos Konfederacija turėtų būti atleista nuo finansinių įnašų į EUBAM Libya biudžetą, |
| --- | --- |

(3)

Šveicarijos Konfederacija turėtų būti atleista nuo finansinių įnašų į EUBAM Libya biudžetą,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Trečiųjų valstybių įnašai

1.   Šveicarijos Konfederacijos įnašas į Europos Sąjungos integruoto sienų valdymo pagalbos misiją Libijoje (EUBAM Libya) yra priimtas ir laikomas svariu.

2.   Šveicarijos Konfederacija atleidžiama nuo finansinių įnašų į EUBAM Libya biudžetą,

2 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2014 m. sausio 14 d.

Politinio ir saugumo komiteto vardu

Pirmininkas

W. STEVENS

---

(1)  OL L 138, 2013 5 24, p. 15.

1

---

| 18.1.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 14/16 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 14/16

---

POLITINIO IR SAUGUMO KOMITETO SPRENDIMAS EUCAP SAHELNIGER/1/2014

2014 m. sausio 14 d.

kuriuo pratęsiamas Europos Sąjungos BSGP misijos Nigeryje (EUCAP Sahel Niger) vadovo įgaliojimų terminas

(2014/18/BUSP)

POLITINIS IR SAUGUMO KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 38 straipsnio trečią pastraipą,

atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 16 d. Tarybos sprendimą 2012/392/BUSP dėl Europos Sąjungos BSGP misijos Nigeryje (EUCAP Sahel Niger) (1),

kadangi:

| (1) | pagal Sprendimo 2012/392/BUSP 9 straipsnio 1 dalį Politinis ir saugumo komitetas (PSK) yra įgaliotas pagal Sutarties 38 straipsnį priimti atitinkamus sprendimus Europos Sąjungos BSGP misijos Nigeryje (EUCAP Sahel Niger) politinės kontrolės ir strateginio vadovavimo jai vykdymo tikslais, įskaitant sprendimą dėl misijos vadovo skyrimo; |
| --- | --- |

(1)

pagal Sprendimo 2012/392/BUSP 9 straipsnio 1 dalį Politinis ir saugumo komitetas (PSK) yra įgaliotas pagal Sutarties 38 straipsnį priimti atitinkamus sprendimus Europos Sąjungos BSGP misijos Nigeryje (EUCAP Sahel Niger) politinės kontrolės ir strateginio vadovavimo jai vykdymo tikslais, įskaitant sprendimą dėl misijos vadovo skyrimo;

| (2) | 2013 m. lapkričio 12 d. PSK priėmė Sprendimą EUCAP Sahel Niger/2/2013 (2), kuriuo nuo 2013 m. lapkričio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d. EUCAP Sahel Niger misijos vadovu ad interim paskirtas Filip DE CEUNINCK; |
| --- | --- |

(2)

2013 m. lapkričio 12 d. PSK priėmė Sprendimą EUCAP Sahel Niger/2/2013 (2), kuriuo nuo 2013 m. lapkričio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d. EUCAP Sahel Niger misijos vadovu ad interim paskirtas Filip DE CEUNINCK;

| (3) | 2013 m. gruodžio 5 d. Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlė pratęsti EUCAP Sahel Niger vadovo ad interim Filip DE CEUNINCK įgaliojimų terminą nuo 2014 m. sausio 1 d. iki EUCAP Sahel Niger naujo vadovo paskyrimo, |
| --- | --- |

(3)

2013 m. gruodžio 5 d. Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlė pratęsti EUCAP Sahel Niger vadovo ad interim Filip DE CEUNINCK įgaliojimų terminą nuo 2014 m. sausio 1 d. iki EUCAP Sahel Niger naujo vadovo paskyrimo,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Europos Sąjungos BSGP misijos Nigeryje (EUCAP Sahel Niger) vadovo Filip DE CEUNINCK įgaliojimų terminas pratęsiamas iki EUCAP Sahel Niger naujo vadovo paskyrimo.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Jis taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d.

Priimta Briuselyje 2014 m. sausio 14 d.

Politinio ir saugumo komiteto vardu

Pirmininkas

W. STEVENS

---

(1)  OL L 187, 2012 7 17, p. 48.

1

(2)  2013 m. lapkričio 12 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas EUCAP SAHEL Niger/2/2013 dėl Europos Sąjungos BSGP misijos Nigeryje (EUCAP Sahel Niger) vadovo skyrimo (OL L 305, 2013 11 15, p. 18).

2

---

| 18.1.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 14/17 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 14/17

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2013 m. birželio 19 d.

dėl valstybės pagalbos Nr. SA.30753 (C 34/10) (ex N 140/10)

kurią Prancūzija numato skirti žirgų lenktynių bendrovėms

(pranešta dokumentu Nr. C(2013) 3554)

(Tekstas autentiškas tik prancūzų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

(2014/19/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą (1),

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

paprašiusi suinteresuotąsias šalis pateikti pastabų pagal minėtus straipsnius (2) ir atsižvelgdama į šias pastabas,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | 2010 m. balandžio 13 d. raštu Prancūzija pranešė Komisijai, kad numato įvesti parafiskalinį mokestį, kuriuo siekia apmokestinti internetines žirgų lenktynių lažybas ir finansuoti žirgų lenktynių bendrovėms pavestų su viešosiomis paslaugomis susijusių įgaliojimų vykdymą. |
| --- | --- |

(1)

2010 m. balandžio 13 d. raštu Prancūzija pranešė Komisijai, kad numato įvesti parafiskalinį mokestį, kuriuo siekia apmokestinti internetines žirgų lenktynių lažybas ir finansuoti žirgų lenktynių bendrovėms pavestų su viešosiomis paslaugomis susijusių įgaliojimų vykdymą.

| (2) | 2010 m. lapkričio 17 d. raštu Komisija pranešė Prancūzijai apie sprendimą pradėti dėl šios pagalbos SESV 108 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą (toliau – sprendimas pradėti procedūrą). |
| --- | --- |

(2)

2010 m. lapkričio 17 d. raštu Komisija pranešė Prancūzijai apie sprendimą pradėti dėl šios pagalbos SESV 108 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą (toliau – sprendimas pradėti procedūrą).

| (3) | Komisijos sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3). Komisija paprašė suinteresuotų trečiųjų šalių pateikti dėl šios priemonės pastabų. |
| --- | --- |

(3)

Komisijos sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3). Komisija paprašė suinteresuotų trečiųjų šalių pateikti dėl šios priemonės pastabų.

| (4) | 2011 m. sausio 18 d. Prancūzija pateikė pastabų dėl sprendimo pradėti procedūrą. |
| --- | --- |

(4)

2011 m. sausio 18 d. Prancūzija pateikė pastabų dėl sprendimo pradėti procedūrą.

| (5) | Komisija iš suinteresuotųjų šalių gavo pastabų (žr. 1 lentelę).

  1   lentelė


  Suinteresuotosios šalys









  Pozicija | Subjektas | Trumpas apibūdinimas | Data |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Už priemonę | „Cheval Français“ | Ristūnų lenktynes organizuojančių bendrovių patronuojančioji bendrovė | 2011 2 11 |
| „France Galop“ | Šuoliavimo be kliūčių ir su kliūtimis lenktynes organizuojančių bendrovių patronuojančioji bendrovė | 2011 2 11 |
| „Laboratoire des Courses Hippiques“ | Ne pelno asociacija, vykdanti dopingo kontrolės veiklą, kurią visą finansuoja patronuojančiosios bendrovės | 2011 2 11 |
| „Association de Formation et d'Action sociale des Ecuries de courses“ | Ne pelno asociacija, vykdanti žirgų lenktynių dalyvių profesinio mokymo ir šios srities socialinės veiklos, kurios 60 % finansuoja patronuojančiosios bendrovės, įgaliojimus | 2011 2 11 |
| „Union Européenne du Trot“ | Organizacija, kuriai priklauso 19 Europos šalių ristūnų lenktynių federacijos | 2011 2 09 |
| „European and Mediterranean Horseracing Federation“ | 18 žirgų lenktynių sektoriaus institucijų (iš jų 14 – Europos) federacija, kuri siekia populiarinti žirgų lenktynes. Šioje federacijoje Prancūzijai atstovauja „France Galop“. | 2011 2 14 |
| Prieš priemonę | „European Gaming & Betting Association“ | Belgijos teisės ne pelno asociacija, kuriai priklauso Europos lažybų ir azartinių lošimų organizatoriai. | 2011 2 14 |
| Anonimas | nėra duomenų | 2011 2 14 |

(5)

Komisija iš suinteresuotųjų šalių gavo pastabų (žr. 1 lentelę).

1   lentelė

Suinteresuotosios šalys

Pozicija

Subjektas

Trumpas apibūdinimas

Data

Už priemonę

„Cheval Français“

Ristūnų lenktynes organizuojančių bendrovių patronuojančioji bendrovė

2011 2 11

„France Galop“

Šuoliavimo be kliūčių ir su kliūtimis lenktynes organizuojančių bendrovių patronuojančioji bendrovė

2011 2 11

„Laboratoire des Courses Hippiques“

Ne pelno asociacija, vykdanti dopingo kontrolės veiklą, kurią visą finansuoja patronuojančiosios bendrovės

2011 2 11

„Association de Formation et d'Action sociale des Ecuries de courses“

Ne pelno asociacija, vykdanti žirgų lenktynių dalyvių profesinio mokymo ir šios srities socialinės veiklos, kurios 60 % finansuoja patronuojančiosios bendrovės, įgaliojimus

2011 2 11

„Union Européenne du Trot“

Organizacija, kuriai priklauso 19 Europos šalių ristūnų lenktynių federacijos

2011 2 09

„European and Mediterranean Horseracing Federation“

18 žirgų lenktynių sektoriaus institucijų (iš jų 14 – Europos) federacija, kuri siekia populiarinti žirgų lenktynes. Šioje federacijoje Prancūzijai atstovauja „France Galop“.

2011 2 14

Prieš priemonę

„European Gaming & Betting Association“

Belgijos teisės ne pelno asociacija, kuriai priklauso Europos lažybų ir azartinių lošimų organizatoriai.

2011 2 14

Anonimas

nėra duomenų

2011 2 14

| (6) | 2011 m. vasario 28 d. suinteresuotųjų šalių pastabos perduotos Prancūzijai. 2011 m. balandžio 4 d. Prancūzija perdavė komentarus dėl suinteresuotųjų šalių pastabų. |
| --- | --- |

(6)

2011 m. vasario 28 d. suinteresuotųjų šalių pastabos perduotos Prancūzijai. 2011 m. balandžio 4 d. Prancūzija perdavė komentarus dėl suinteresuotųjų šalių pastabų.

| (7) | 2011 m. balandžio 12 d. Komisija išsiuntė Prancūzijos institucijoms prašymą pateikti informacijos. |
| --- | --- |

(7)

2011 m. balandžio 12 d. Komisija išsiuntė Prancūzijos institucijoms prašymą pateikti informacijos.

| (8) | 2011 m. gegužės 4 d. įvyko Komisijos tarnybų ir Prancūzijos institucijų atstovų posėdis. |
| --- | --- |

(8)

2011 m. gegužės 4 d. įvyko Komisijos tarnybų ir Prancūzijos institucijų atstovų posėdis.

| (9) | 2011 m. gegužės 11 d. raštu Prancūzija paprašė pratęsti atsakymo į 2011 m. balandžio 12 d. klausimus terminą. Komisija terminą pratęsė 2011 m. gegužės 16 d. raštu. Prancūzija atsakė į šiuos klausimus 2011 m. birželio 20 d. |
| --- | --- |

(9)

2011 m. gegužės 11 d. raštu Prancūzija paprašė pratęsti atsakymo į 2011 m. balandžio 12 d. klausimus terminą. Komisija terminą pratęsė 2011 m. gegužės 16 d. raštu. Prancūzija atsakė į šiuos klausimus 2011 m. birželio 20 d.

| (10) | 2011 m. liepos 11 d. ir gruodžio 9 d. įvyko Komisijos tarnybų ir Prancūzijos institucijų atstovų posėdžiai. |
| --- | --- |

(10)

2011 m. liepos 11 d. ir gruodžio 9 d. įvyko Komisijos tarnybų ir Prancūzijos institucijų atstovų posėdžiai.

| (11) | 2011 m. gruodžio 14 d. Prancūzija pateikė pirmojo pranešimo keitimo projektą. |
| --- | --- |

(11)

2011 m. gruodžio 14 d. Prancūzija pateikė pirmojo pranešimo keitimo projektą.

| (12) | 2011 m. gruodžio 16 d. Komisija Prancūzijai išsiuntė klausimų apie pristatytą naująją sistemą. Prancūzijos institucijos į klausimus atsakė 2012 m. kovo 1 d. |
| --- | --- |

(12)

2011 m. gruodžio 16 d. Komisija Prancūzijai išsiuntė klausimų apie pristatytą naująją sistemą. Prancūzijos institucijos į klausimus atsakė 2012 m. kovo 1 d.

| (13) | 2012 m. kovo 30 d. įvyko Komisijos tarnybų ir Prancūzijos institucijų atstovų posėdis, kuriame buvo aptarta Prancūzijos institucijų numatyta naujoji sistema. |
| --- | --- |

(13)

2012 m. kovo 30 d. įvyko Komisijos tarnybų ir Prancūzijos institucijų atstovų posėdis, kuriame buvo aptarta Prancūzijos institucijų numatyta naujoji sistema.

| (14) | Gavusios Komisijos prašymus pakoreguoti naująją sistemą, 2012 m. gruodžio 6 d., 2013 m. sausio 21 d. ir vasario 27 d. Prancūzijos institucijos pateikė papildomos informacijos. |
| --- | --- |

(14)

Gavusios Komisijos prašymus pakoreguoti naująją sistemą, 2012 m. gruodžio 6 d., 2013 m. sausio 21 d. ir vasario 27 d. Prancūzijos institucijos pateikė papildomos informacijos.

| (15) | 2013 m. balandžio 29 d. Prancūzijos institucijos Komisijai oficialiai pateikė 2010 m. balandžio 13 d. pranešimo keitimo dokumentą, kuriame išdėstė su Komisijos tarnybų atstovais aptartą naująją sistemą. |
| --- | --- |

(15)

2013 m. balandžio 29 d. Prancūzijos institucijos Komisijai oficialiai pateikė 2010 m. balandžio 13 d. pranešimo keitimo dokumentą, kuriame išdėstė su Komisijos tarnybų atstovais aptartą naująją sistemą.

2.   PIRMAJAME PRANEŠIME MINĖTOS PRIEMONĖS APIBŪDINIMAS

2.1.   Aplinkybės – lažybų ir azartinių lošimų sektoriaus atvėrimas konkurencijai

| (16) | 2010 m. gegužės 12 d. Įstatymu Nr. 2010-476 dėl internetinių lažybų ir azartinių lošimų sektoriaus atvėrimo konkurencijai ir reguliavimo (toliau – 2010 m. gegužės 12 d. įstatymas) Prancūzija atvėrė konkurencijai lažybų ir azartinių lošimų sektorių. |
| --- | --- |

(16)

2010 m. gegužės 12 d. Įstatymu Nr. 2010-476 dėl internetinių lažybų ir azartinių lošimų sektoriaus atvėrimo konkurencijai ir reguliavimo (toliau – 2010 m. gegužės 12 d. įstatymas) Prancūzija atvėrė konkurencijai lažybų ir azartinių lošimų sektorių.

| (17) | 2010 m. gegužės 12 d. įstatymu siekta nutraukti internete didėjančią neteisėtą lažybų ir azartinių lošimų pasiūlą. Konkurencijai atverti trijų rūšių lošimai, kurie pasirinkti dėl populiarumo tarp žaidėjų ir mažesnio priklausomybės pavojaus: internetinės žirgų lenktynių lažybos, internetinės sporto lažybos ir internetinis pokeris. |
| --- | --- |

(17)

2010 m. gegužės 12 d. įstatymu siekta nutraukti internete didėjančią neteisėtą lažybų ir azartinių lošimų pasiūlą. Konkurencijai atverti trijų rūšių lošimai, kurie pasirinkti dėl populiarumo tarp žaidėjų ir mažesnio priklausomybės pavojaus: internetinės žirgų lenktynių lažybos, internetinės sporto lažybos ir internetinis pokeris.

| (18) | Internetinių lošimų arba lažybų organizatoriai privalo turėti 2010 m. gegužės 12 d. įstatymu įsteigtos nepriklausomos Internetinių lošimų reguliavimo institucijos (ARJEL – autorité de régulation des jeux en ligne) tam tikromis sąlygomis penkeriems metams išduotą leidimą. |
| --- | --- |

(18)

Internetinių lošimų arba lažybų organizatoriai privalo turėti 2010 m. gegužės 12 d. įstatymu įsteigtos nepriklausomos Internetinių lošimų reguliavimo institucijos (ARJEL – autorité de régulation des jeux en ligne) tam tikromis sąlygomis penkeriems metams išduotą leidimą.

| (19) | Internetinius lošimus atvėrus konkurencijai, 2010 m. lapkričio 24 d. Komisija baigė (4) prieš Prancūziją pradėtą pažeidimo procedūrą. Ši pažeidimo procedūra (5) buvo pradėta 2006 m., nes, Komisijos nuomone, Prancūzijos kliūtys užsienio lažybų organizatoriams teikti paslaugas buvo pernelyg didelės. 2007 m. per šią pažeidimo procedūrą Komisija pateikė pagrįstą nuomonę (6). |
| --- | --- |

(19)

Internetinius lošimus atvėrus konkurencijai, 2010 m. lapkričio 24 d. Komisija baigė (4) prieš Prancūziją pradėtą pažeidimo procedūrą. Ši pažeidimo procedūra (5) buvo pradėta 2006 m., nes, Komisijos nuomone, Prancūzijos kliūtys užsienio lažybų organizatoriams teikti paslaugas buvo pernelyg didelės. 2007 m. per šią pažeidimo procedūrą Komisija pateikė pagrįstą nuomonę (6).

| (20) | Iki atvėrimo konkurencijai žirgų lenktynių lažybų ne hipodromuose monopolis priklausė ekonominių interesų grupei (7) PMU (Pari mutuel urbain), sudarytai iš 2 lenktynes organizuojančių bendrovių patronuojančiųjų bendrovių (8) ir 49 provincijos lenktynių bendrovių (toliau kartu – lenktynių bendrovės). PMU turėjo tiek internetinių lažybų monopolį, tiek fizinių lažybų PMU pardavimo punktuose arba lažybų hipodromuose monopolį. |
| --- | --- |

(20)

Iki atvėrimo konkurencijai žirgų lenktynių lažybų ne hipodromuose monopolis priklausė ekonominių interesų grupei (7) PMU (Pari mutuel urbain), sudarytai iš 2 lenktynes organizuojančių bendrovių patronuojančiųjų bendrovių (8) ir 49 provincijos lenktynių bendrovių (toliau kartu – lenktynių bendrovės). PMU turėjo tiek internetinių lažybų monopolį, tiek fizinių lažybų PMU pardavimo punktuose arba lažybų hipodromuose monopolį.

| (21) | 2010 m., kai buvo pateiktas pranešimas, pirmąją vietą Europoje ir antrąją vietą pasaulyje užimantis totalizatorių organizatorius PMU surinko 9,342 mln. EUR per žirgų lenktynes užstatytų sumų. 2010 m. PMU internetinė apyvarta siekė 8,5 % (9). Visas grynasis pelnas (2010 m. – 790,9 mln. EUR (10)) pervedamas lenktynių bendrovėms. Iš jo finansuojama 80 % žirgininkystės sektoriaus (žirgų auginimo, dresavimo centrų, jojimo centrų ir kt.), kuriame dirba apie 74 000 darbuotojų ir kuris veikia visuose regionuose (250 hipodromų), išlaidų. |
| --- | --- |

(21)

2010 m., kai buvo pateiktas pranešimas, pirmąją vietą Europoje ir antrąją vietą pasaulyje užimantis totalizatorių organizatorius PMU surinko 9,342 mln. EUR per žirgų lenktynes užstatytų sumų. 2010 m. PMU internetinė apyvarta siekė 8,5 % (9). Visas grynasis pelnas (2010 m. – 790,9 mln. EUR (10)) pervedamas lenktynių bendrovėms. Iš jo finansuojama 80 % žirgininkystės sektoriaus (žirgų auginimo, dresavimo centrų, jojimo centrų ir kt.), kuriame dirba apie 74 000 darbuotojų ir kuris veikia visuose regionuose (250 hipodromų), išlaidų.

2.2.   Pirmajame pranešime minėtos priemonės tikslas

| (22) | Žinodamos PMU svarbą žirgininkystės sektoriaus finansavimui, Prancūzijos institucijos baiminosi, kad sektorius smuks, jei, atvėrus konkurencijai internetines lažybas ir azartinius lošimus, PMU pajamos gerokai sumažės, pavyzdžiui, dėl:






  — | kitų bendrovių, turinčių leidimą per žirgų lenktynes rengti internetines lažybas, konkurencijos; |
| --- | --- | --- |

(22)

Žinodamos PMU svarbą žirgininkystės sektoriaus finansavimui, Prancūzijos institucijos baiminosi, kad sektorius smuks, jei, atvėrus konkurencijai internetines lažybas ir azartinius lošimus, PMU pajamos gerokai sumažės, pavyzdžiui, dėl:

—

kitų bendrovių, turinčių leidimą per žirgų lenktynes rengti internetines lažybas, konkurencijos;

| — | kai kurių žirgų lenktynių lažybose dalyvaujančių lažybininkų perėjimo prie sporto lažybų po internetinių sporto lažybų įteisinimo – tai pakeistų rinkos struktūrą. |
| --- | --- |

—

kai kurių žirgų lenktynių lažybose dalyvaujančių lažybininkų perėjimo prie sporto lažybų po internetinių sporto lažybų įteisinimo – tai pakeistų rinkos struktūrą.

| (23) | Todėl, siekdama išvengti, kad dėl atvėrimo konkurencijai sektorius nebūtų ekonomiškai destabilizuotas ir kad dėl to nebūtų neigiamų pasekmių, Prancūzija nusprendė įvesti žirgininkystės sektoriui naudingą parafiskalinį mokestį, kuriuo būtų apmokestinamos internetinės žirgų lenktynių lažybos. Anot Prancūzijos institucijų, iš parafiskalinio mokesčio, kuriuo būtų apmokestinamos internetinės žirgų lenktynių lažybos, būtų finansuojamos lenktynių bendrovėms pavestos visuotinės ekonominės svarbos paslaugos (žr. 2.3 skyrių). |
| --- | --- |

(23)

Todėl, siekdama išvengti, kad dėl atvėrimo konkurencijai sektorius nebūtų ekonomiškai destabilizuotas ir kad dėl to nebūtų neigiamų pasekmių, Prancūzija nusprendė įvesti žirgininkystės sektoriui naudingą parafiskalinį mokestį, kuriuo būtų apmokestinamos internetinės žirgų lenktynių lažybos. Anot Prancūzijos institucijų, iš parafiskalinio mokesčio, kuriuo būtų apmokestinamos internetinės žirgų lenktynių lažybos, būtų finansuojamos lenktynių bendrovėms pavestos visuotinės ekonominės svarbos paslaugos (žr. 2.3 skyrių).

| (24) | Visos mokesčio, kuriuo būtų apmokestinamos sumos, užstatytos per internetines lenktynių lažybas, įskaitant lažybas PMU interneto svetainėje, pajamos būtų pervedamos lenktynes organizuojančių bendrovių patronuojančiosioms bendrovėms (proporcingai per kiekvienos kategorijos lenktynes – ristūnų, šuoliavimo be kliūčių ir su kliūtimis – užstatytoms sumoms), o šios atitinkamą sumą paskirstytų tarp įvairių gavėjų (11). Šios pajamos papildytų lėšas, gaunamas iš PMU pardavimo punktuose rengiamų lažybų (toliau – fizinės lažybos). Remiantis 2010 m. finansiniais duomenimis apskaičiuota, kad galėtų būti surinkta apie 64 mln. EUR mokesčio. |
| --- | --- |

(24)

Visos mokesčio, kuriuo būtų apmokestinamos sumos, užstatytos per internetines lenktynių lažybas, įskaitant lažybas PMU interneto svetainėje, pajamos būtų pervedamos lenktynes organizuojančių bendrovių patronuojančiosioms bendrovėms (proporcingai per kiekvienos kategorijos lenktynes – ristūnų, šuoliavimo be kliūčių ir su kliūtimis – užstatytoms sumoms), o šios atitinkamą sumą paskirstytų tarp įvairių gavėjų (11). Šios pajamos papildytų lėšas, gaunamas iš PMU pardavimo punktuose rengiamų lažybų (toliau – fizinės lažybos). Remiantis 2010 m. finansiniais duomenimis apskaičiuota, kad galėtų būti surinkta apie 64 mln. EUR mokesčio.

| (25) | Pasiūlyta per internetines lenktynių lažybas užstatytoms sumoms 2010 m. taikyti 8 % mokesčio tarifą, apskaičiuotą remiantis 2008 m. finansiniais duomenimis ir atitinkantį su viešosiomis paslaugomis susijusių įsipareigojimų vykdymo išlaidų santykį su visomis per internetines bei fizines lenktynių lažybas užstatytomis sumomis. Taigi, mokesčio tarifu siekta viešųjų paslaugų finansavimo naštą tolygiai paskirstyti PMU ir kitiems žirgų lenktynių lažybų organizatoriams. Šio mokesčio tarifas galėjo būti koreguojamas atsižvelgiant į įsipareigojimų, susijusių su viešosiomis paslaugomis, vykdymo išlaidų ir per žirgų lenktynių lažybas užstatytų sumų pokyčius, paprastai taikant tokią formulę:



  Vis dėlto pranešime buvo numatyta, kad šis tarifas neturėtų viršyti [7–9 %]. Remiantis 2010 m. finansiniais duomenimis, pagal šią formulę 2012 m. mokesčio tarifas būtų 8 % (žr. 113 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(25)

Pasiūlyta per internetines lenktynių lažybas užstatytoms sumoms 2010 m. taikyti 8 % mokesčio tarifą, apskaičiuotą remiantis 2008 m. finansiniais duomenimis ir atitinkantį su viešosiomis paslaugomis susijusių įsipareigojimų vykdymo išlaidų santykį su visomis per internetines bei fizines lenktynių lažybas užstatytomis sumomis. Taigi, mokesčio tarifu siekta viešųjų paslaugų finansavimo naštą tolygiai paskirstyti PMU ir kitiems žirgų lenktynių lažybų organizatoriams. Šio mokesčio tarifas galėjo būti koreguojamas atsižvelgiant į įsipareigojimų, susijusių su viešosiomis paslaugomis, vykdymo išlaidų ir per žirgų lenktynių lažybas užstatytų sumų pokyčius, paprastai taikant tokią formulę:

Formula

Vis dėlto pranešime buvo numatyta, kad šis tarifas neturėtų viršyti [7–9 %]. Remiantis 2010 m. finansiniais duomenimis, pagal šią formulę 2012 m. mokesčio tarifas būtų 8 % (žr. 113 konstatuojamąją dalį).

| (26) | Reikia pažymėti, kad, be pajamų iš lažybų PMU pardavimo punktuose ir iš parafiskalinio mokesčio, lenktynių bendrovės gauna pajamų iš internetinių sporto lažybų ir pokerio, kuriuos taip pat rengti PMU gavo leidimą po internetinių lažybų ir azartinių lošimų sektoriaus atvėrimo konkurencijai. |
| --- | --- |

(26)

Reikia pažymėti, kad, be pajamų iš lažybų PMU pardavimo punktuose ir iš parafiskalinio mokesčio, lenktynių bendrovės gauna pajamų iš internetinių sporto lažybų ir pokerio, kuriuos taip pat rengti PMU gavo leidimą po internetinių lažybų ir azartinių lošimų sektoriaus atvėrimo konkurencijai.

| (27) | Tuo metu, kai buvo pateiktas pranešimas apie priemonę, buvo numatyta, kad šis parafiskalinis mokestis, kuriuo apmokestinamos žirgų lenktynių lažybos, papildys kitus įprastus mokesčius, taikomus visoms fizinėms ir internetinėms žirgų lenktynių lažyboms. Bendrajame mokesčių kodekse, pavyzdžiui, buvo numatyta, kad žirgų lenktynių lažybų organizatoriai turi sumokėti 5,7 % mokestį nuo užstatytų sumų (13). |
| --- | --- |

(27)

Tuo metu, kai buvo pateiktas pranešimas apie priemonę, buvo numatyta, kad šis parafiskalinis mokestis, kuriuo apmokestinamos žirgų lenktynių lažybos, papildys kitus įprastus mokesčius, taikomus visoms fizinėms ir internetinėms žirgų lenktynių lažyboms. Bendrajame mokesčių kodekse, pavyzdžiui, buvo numatyta, kad žirgų lenktynių lažybų organizatoriai turi sumokėti 5,7 % mokestį nuo užstatytų sumų (13).

2.3.   Su viešosiomis paslaugomis susiję lenktynių bendrovių įgaliojimai

| (28) | Kaip teigiama Prancūzijos institucijų pranešime, lenktynių bendrovės vykdytų tokius su viešosiomis paslaugomis susijusius įgaliojimus:






  — | žirgų veislių gerinimo; |
| --- | --- | --- |

(28)

Kaip teigiama Prancūzijos institucijų pranešime, lenktynių bendrovės vykdytų tokius su viešosiomis paslaugomis susijusius įgaliojimus:

—

žirgų veislių gerinimo;

| — | žirgų auginimo populiarinimo; |
| --- | --- |

—

žirgų auginimo populiarinimo;

| — | žirgų lenktynių ir auginimo srities mokymo; |
| --- | --- |

—

žirgų lenktynių ir auginimo srities mokymo;

| — | kaimo plėtros. |
| --- | --- |

—

kaimo plėtros.

| (29) | Kadangi šie įgaliojimai paprastai pavedami lenktynių bendrovėms, ypatingas vaidmuo tektų tokias lenktynes organizuojančių bendrovių patronuojančiosioms bendrovėms, kurios atlieka itin svarbų vaidmenį organizuojant lenktynes ir visame žirgininkystės sektoriuje (14). Antai „Cheval Français“ ir „France Galop“ tenka didelė atsakomybė už:






  — | lenktynių taisyklių parengimą ir tvarkymą; |
| --- | --- | --- |

(29)

Kadangi šie įgaliojimai paprastai pavedami lenktynių bendrovėms, ypatingas vaidmuo tektų tokias lenktynes organizuojančių bendrovių patronuojančiosioms bendrovėms, kurios atlieka itin svarbų vaidmenį organizuojant lenktynes ir visame žirgininkystės sektoriuje (14). Antai „Cheval Français“ ir „France Galop“ tenka didelė atsakomybė už:

—

lenktynių taisyklių parengimą ir tvarkymą;

| — | lenktynių organizavimą; |
| --- | --- |

—

lenktynių organizavimą;

| — | prizų skyrimo ir paskirstymo sąlygas; |
| --- | --- |

—

prizų skyrimo ir paskirstymo sąlygas;

| — | žirgų lenktynių ir žirgininkystės sektoriaus reguliavimą; |
| --- | --- |

—

žirgų lenktynių ir žirgininkystės sektoriaus reguliavimą;

| — | lenktynių organizavimui reikalingą įrangą; |
| --- | --- |

—

lenktynių organizavimui reikalingą įrangą;

| — | žirgų atranką; |
| --- | --- |

—

žirgų atranką;

| — | profesinį mokymą. |
| --- | --- |

—

profesinį mokymą.

| (30) | Su viešosiomis paslaugomis susiję įgaliojimai, kurie būtų pavesti lenktynių bendrovėms, būtų vykdomi užsiimant tokia veikla:






  — | premijų ir išmokų paskirstymu žirgų, dalyvaujančių lenktynių bendrovių rengiamose lenktynėse, augintojams, savininkams ir žokėjams; |
| --- | --- | --- |

(30)

Su viešosiomis paslaugomis susiję įgaliojimai, kurie būtų pavesti lenktynių bendrovėms, būtų vykdomi užsiimant tokia veikla:

—

premijų ir išmokų paskirstymu žirgų, dalyvaujančių lenktynių bendrovių rengiamose lenktynėse, augintojams, savininkams ir žokėjams;

| — | lenktynių organizavimu, įskaitant hipodromų priežiūrą ir statymą; |
| --- | --- |

—

lenktynių organizavimu, įskaitant hipodromų priežiūrą ir statymą;

| — | Žirgų lenktynių laboratorijos per žirgų lenktynes vykdoma dopingo kontrole; |
| --- | --- |

—

Žirgų lenktynių laboratorijos per žirgų lenktynes vykdoma dopingo kontrole;

| — | Žirgynų darbuotojų mokymus rengiančios ir šios srities socialinę veiklą vykdančios organizacijos rengiamu mokymu, skirtu visiems lenktynių specialistams (žokėjams, kinkinių vežėjams, dresuotojams ir kt.). |
| --- | --- |

—

Žirgynų darbuotojų mokymus rengiančios ir šios srities socialinę veiklą vykdančios organizacijos rengiamu mokymu, skirtu visiems lenktynių specialistams (žokėjams, kinkinių vežėjams, dresuotojams ir kt.).

| (31) | 2010 m. šių su viešosiomis paslaugomis susijusių įgaliojimų vykdymas iš viso kainuotų apie 747 mln. EUR (15) (žr. 113 konstatuojamąją dalį). Toliau pateiktoje diagramoje nurodytas minėtos veiklos išlaidų dalis, palyginti su visa suma.

  1   schema


  Su viešosiomis paslaugomis susijusių įgaliojimų vykdymo išlaidų suskirstymas (2010 m. duomenys) |
| --- | --- |

(31)

2010 m. šių su viešosiomis paslaugomis susijusių įgaliojimų vykdymas iš viso kainuotų apie 747 mln. EUR (15) (žr. 113 konstatuojamąją dalį). Toliau pateiktoje diagramoje nurodytas minėtos veiklos išlaidų dalis, palyginti su visa suma.

1   schema

Su viešosiomis paslaugomis susijusių įgaliojimų vykdymo išlaidų suskirstymas (2010 m. duomenys)

| (32) | 2010 m. daugiausia su viešosiomis paslaugomis susijusių išlaidų, nurodytų pranešime (žr. 1 schemą), būtų patirta dėl augintojams, savininkams ir žokėjams išmokėtų premijų ir išmokų (493 mln. EUR, t. y. apie 63,6 % visų išlaidų). Antrą vietą užimtų lenktynių organizavimo išlaidos (244 mln. EUR, t. y. 31,48 % visų išlaidų). |
| --- | --- |

(32)

2010 m. daugiausia su viešosiomis paslaugomis susijusių išlaidų, nurodytų pranešime (žr. 1 schemą), būtų patirta dėl augintojams, savininkams ir žokėjams išmokėtų premijų ir išmokų (493 mln. EUR, t. y. apie 63,6 % visų išlaidų). Antrą vietą užimtų lenktynių organizavimo išlaidos (244 mln. EUR, t. y. 31,48 % visų išlaidų).

| (33) | Visos su viešosiomis paslaugomis susijusių įgaliojimų, kuriuos Prancūzija apibūdino savo pranešime, vykdymo išlaidos būtų finansuojamos iš lenktynių bendrovių pajamų, gautų iš lažybų PMU interneto svetainėje, fizinių lažybų PMU pardavimo punktuose ir lažybų hipodromuose, taip pat iš lenktynių bendrovių turimų kitų nuosavų išteklių (pavyzdžiui, įėjimo į hipodromus mokesčių). |
| --- | --- |

(33)

Visos su viešosiomis paslaugomis susijusių įgaliojimų, kuriuos Prancūzija apibūdino savo pranešime, vykdymo išlaidos būtų finansuojamos iš lenktynių bendrovių pajamų, gautų iš lažybų PMU interneto svetainėje, fizinių lažybų PMU pardavimo punktuose ir lažybų hipodromuose, taip pat iš lenktynių bendrovių turimų kitų nuosavų išteklių (pavyzdžiui, įėjimo į hipodromus mokesčių).

3.   PRIEŽASTYS, DĖL KURIŲ PRADĖTA OFICIALI TYRIMO PROCEDŪRA

| (34) | Komisijos nuomone, numatytas mokestis turi visus valstybės pagalbos požymius. Išnagrinėjusi galiojančiose taisyklėse numatytas galimybes, Komisija nenustatė, kad būtų aiškiai pagrįstas priemonės, apie kurią pranešta, suderinamumas su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(34)

Komisijos nuomone, numatytas mokestis turi visus valstybės pagalbos požymius. Išnagrinėjusi galiojančiose taisyklėse numatytas galimybes, Komisija nenustatė, kad būtų aiškiai pagrįstas priemonės, apie kurią pranešta, suderinamumas su vidaus rinka.

| (35) | Visų pirma Komisija smarkiai suabejojo, ar lenktynių bendrovėms pavestus įgaliojimus galima laikyti visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis, kaip tvirtino Prancūzija, taigi, ir ar galima numatytą pagalbos sistemą prilyginti kompensacijai už viešąsias paslaugas ir jos suderinamumą pagrįsti SESV 106 straipsnio 2 dalimi ir Bendrijos bendrosiomis nuostatomis dėl valstybės pagalbos kompensacijos už viešąją paslaugą forma (16). |
| --- | --- |

(35)

Visų pirma Komisija smarkiai suabejojo, ar lenktynių bendrovėms pavestus įgaliojimus galima laikyti visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis, kaip tvirtino Prancūzija, taigi, ir ar galima numatytą pagalbos sistemą prilyginti kompensacijai už viešąsias paslaugas ir jos suderinamumą pagrįsti SESV 106 straipsnio 2 dalimi ir Bendrijos bendrosiomis nuostatomis dėl valstybės pagalbos kompensacijos už viešąją paslaugą forma (16).

| (36) | Be to, atlikusi preliminarų tyrimą, Komisija nenustatė, kad būtų galima aiškiai pripažinti priemonę suderinama. Iš tiesų, panašu, kad, atsižvelgiant į Komisijos turėtus duomenis, numatyta pagalba neatitiko nei bendrųjų suderinamumo sąlygų, nustatytų SESV 107 straipsnio 3 dalies c punkte, nei konkrečių sąlygų, nustatytų tokiuose dokumentuose kaip Regioninės pagalbos teikimo gairės (17) ar Valstybės pagalbos žemės ūkio sektoriuje gairės (18). |
| --- | --- |

(36)

Be to, atlikusi preliminarų tyrimą, Komisija nenustatė, kad būtų galima aiškiai pripažinti priemonę suderinama. Iš tiesų, panašu, kad, atsižvelgiant į Komisijos turėtus duomenis, numatyta pagalba neatitiko nei bendrųjų suderinamumo sąlygų, nustatytų SESV 107 straipsnio 3 dalies c punkte, nei konkrečių sąlygų, nustatytų tokiuose dokumentuose kaip Regioninės pagalbos teikimo gairės (17) ar Valstybės pagalbos žemės ūkio sektoriuje gairės (18).

| (37) | Be to, atsižvelgiant į glaudų ryšį tarp pagalbos priemonės ir parafiskalinio mokesčio rinkimo, taip pat turėjo būti užtikrinta mokesčio atitiktis kitiems SESV principams, tačiau Komisija abejojo, ar parafiskalinis mokestis yra suderinamas su jos 56 straipsnyje nustatytu laisvės teikti paslaugas principu ir 110 straipsnyje nustatytu nediskriminavimo principu. |
| --- | --- |

(37)

Be to, atsižvelgiant į glaudų ryšį tarp pagalbos priemonės ir parafiskalinio mokesčio rinkimo, taip pat turėjo būti užtikrinta mokesčio atitiktis kitiems SESV principams, tačiau Komisija abejojo, ar parafiskalinis mokestis yra suderinamas su jos 56 straipsnyje nustatytu laisvės teikti paslaugas principu ir 110 straipsnyje nustatytu nediskriminavimo principu.

4.   PEREINAMOJO LAIKOTARPIO PRIEMONĖS

| (38) | Laukdama Komisijos sprendimo, 2010 m. spalio 20 d. Prancūzija priėmė pereinamojo laikotarpio priemonę, pagal kurią atgaline data nuo 2010 m. rugpjūčio 3 d. ji renka 8 % žirgų lenktynių internetinių lažybų mokestį. Tačiau šio mokesčio pajamos pervedamos ne lenktynių bendrovėms, o į Prancūzijos valstybės bendrąjį biudžetą. |
| --- | --- |

(38)

Laukdama Komisijos sprendimo, 2010 m. spalio 20 d. Prancūzija priėmė pereinamojo laikotarpio priemonę, pagal kurią atgaline data nuo 2010 m. rugpjūčio 3 d. ji renka 8 % žirgų lenktynių internetinių lažybų mokestį. Tačiau šio mokesčio pajamos pervedamos ne lenktynių bendrovėms, o į Prancūzijos valstybės bendrąjį biudžetą.

| (39) | Įvesdama šią pereinamojo laikotarpio priemonę, Prancūzija sumažino įprastus mokesčius, taikomus visoms fizinėms ir internetinėms žirgų lenktynių lažyboms. Šių mokesčių tarifas sumažintas nuo 5,7 % iki 4,6 % nuo užstatytų sumų. |
| --- | --- |

(39)

Įvesdama šią pereinamojo laikotarpio priemonę, Prancūzija sumažino įprastus mokesčius, taikomus visoms fizinėms ir internetinėms žirgų lenktynių lažyboms. Šių mokesčių tarifas sumažintas nuo 5,7 % iki 4,6 % nuo užstatytų sumų.

5.   PRANCŪZIJOS INSTITUCIJŲ PASTABOS

| (40) | 2011 m. sausio 18 d. raštu Prancūzijos institucijos pateikė pastabų dėl sprendimo pradėti procedūrą. |
| --- | --- |

(40)

2011 m. sausio 18 d. raštu Prancūzijos institucijos pateikė pastabų dėl sprendimo pradėti procedūrą.

5.1.   Dėl valstybės pagalbos

| (41) | Prancūzijos institucijos neginčija, kad mokestis yra valstybės pagalba (taip jos pačios teigė savo pranešime), tačiau joms kyla klausimų dėl šių punktų. |
| --- | --- |

(41)

Prancūzijos institucijos neginčija, kad mokestis yra valstybės pagalba (taip jos pačios teigė savo pranešime), tačiau joms kyla klausimų dėl šių punktų.

5.1.1.   Pranašumas lenktynių bendrovėms

| (42) | Prancūzijos institucijos abejoja, ar priemone lenktynių bendrovėms gali būti suteiktas pranašumas, palyginti su padėtimi, buvusia iki žirgų lenktynių internetinių lažybų rinkos atvėrimo konkurencijai. Priemonė iš tiesų būtų reikalinga tik tam, kad būtų prisitaikyta prie naujos padėties, t. y. prie to, kad dabar lažybas rengia ne vienas, o keli organizatoriai. Išlaidos, kurias anksčiau patirdavo PMU, tik būtų paskirstomos visiems lažybų organizatoriams. Prancūzijos institucijos taip pat mano, kad priemone negalėtų būti suteiktas pranašumas PMU, nes šis visas mokesčio pajamas pervestų lenktynių bendrovėms. |
| --- | --- |

(42)

Prancūzijos institucijos abejoja, ar priemone lenktynių bendrovėms gali būti suteiktas pranašumas, palyginti su padėtimi, buvusia iki žirgų lenktynių internetinių lažybų rinkos atvėrimo konkurencijai. Priemonė iš tiesų būtų reikalinga tik tam, kad būtų prisitaikyta prie naujos padėties, t. y. prie to, kad dabar lažybas rengia ne vienas, o keli organizatoriai. Išlaidos, kurias anksčiau patirdavo PMU, tik būtų paskirstomos visiems lažybų organizatoriams. Prancūzijos institucijos taip pat mano, kad priemone negalėtų būti suteiktas pranašumas PMU, nes šis visas mokesčio pajamas pervestų lenktynių bendrovėms.

5.1.2.   Poveikis konkurencijai ir tarpusavio prekybai

| (43) | Prancūzijos institucijų nuomone, nebūtų iškraipoma nei konkurencija žirgų lenktynių internetinių lažybų rinkoje, nes mokestis būtų vienodai taikomas visiems žirgų lenktynių internetinių lažybų organizatoriams, nei konkurencija organizuojant pačias lenktynes, nes lenktynių bendrovės tarpusavyje ne konkuruotų, o bendradarbiautų Europos ir net viso pasaulio mastu (pavyzdžiui, lenktynių tvarkaraštis būtų derinamas, kad lenktynės nesidubliuotų). |
| --- | --- |

(43)

Prancūzijos institucijų nuomone, nebūtų iškraipoma nei konkurencija žirgų lenktynių internetinių lažybų rinkoje, nes mokestis būtų vienodai taikomas visiems žirgų lenktynių internetinių lažybų organizatoriams, nei konkurencija organizuojant pačias lenktynes, nes lenktynių bendrovės tarpusavyje ne konkuruotų, o bendradarbiautų Europos ir net viso pasaulio mastu (pavyzdžiui, lenktynių tvarkaraštis būtų derinamas, kad lenktynės nesidubliuotų).

5.2.   Dėl lenktynių bendrovių veiklos laikymo visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis

| (44) | Prancūzijos institucijos pabrėžia, kad valstybės narės laisva nuožiūra apibrėžia visuotinės ekonominės svarbos paslaugas ir organizuoja jų teikimą. |
| --- | --- |

(44)

Prancūzijos institucijos pabrėžia, kad valstybės narės laisva nuožiūra apibrėžia visuotinės ekonominės svarbos paslaugas ir organizuoja jų teikimą.

| (45) | Teisingumo Teismas ne kartą išreiškė nuomonę, kad, apibrėždamos tam tikroms įmonėms pavedamas visuotinės ekonominės svarbos paslaugas, valstybės narės gali „atsižvelgti į savo nacionalinės politikos tikslus“ (19). |
| --- | --- |

(45)

Teisingumo Teismas ne kartą išreiškė nuomonę, kad, apibrėždamos tam tikroms įmonėms pavedamas visuotinės ekonominės svarbos paslaugas, valstybės narės gali „atsižvelgti į savo nacionalinės politikos tikslus“ (19).

| (46) | Prancūzijos institucijos mano, kad lenktynių bendrovių vykdomas lenktynių organizavimas labai prisideda prie visuotinės ekonominės svarbos paslaugų: žirgų veislių gerinimo, žirgų auginimo populiarinimo, žirgų lenktynių bei auginimo srities mokymo ir kaimo plėtros. |
| --- | --- |

(46)

Prancūzijos institucijos mano, kad lenktynių bendrovių vykdomas lenktynių organizavimas labai prisideda prie visuotinės ekonominės svarbos paslaugų: žirgų veislių gerinimo, žirgų auginimo populiarinimo, žirgų lenktynių bei auginimo srities mokymo ir kaimo plėtros.

| (47) | 2010 m. gegužės 12 d. įstatyme Prancūzijos įstatymų leidėjas siekė išaiškinti, kad lenktynių bendrovės prisideda prie įgaliojimų, susijusių su viešosiomis paslaugomis, vykdymo. Kaip nurodyta šio įstatymo 3 straipsnyje, vienas iš pagrindinių valstybės politikos lažybų ir azartinių lošimų srityje tikslų yra „darniai ir teisingai plėtoti įvairių rūšių lošimus, siekiant išvengti bet kokio susijusių sektorių ekonominio destabilizavimo“. 65 straipsnyje nurodyta, kad „lenktynių bendrovės, organizuodamos žirgų lenktynes, prisideda prie viešųjų paslaugų: žirgų veislių gerinimo, žirgų auginimo populiarinimo, žirgų lenktynių bei auginimo srities mokymo ir kaimo plėtros“. |
| --- | --- |

(47)

2010 m. gegužės 12 d. įstatyme Prancūzijos įstatymų leidėjas siekė išaiškinti, kad lenktynių bendrovės prisideda prie įgaliojimų, susijusių su viešosiomis paslaugomis, vykdymo. Kaip nurodyta šio įstatymo 3 straipsnyje, vienas iš pagrindinių valstybės politikos lažybų ir azartinių lošimų srityje tikslų yra „darniai ir teisingai plėtoti įvairių rūšių lošimus, siekiant išvengti bet kokio susijusių sektorių ekonominio destabilizavimo“. 65 straipsnyje nurodyta, kad „lenktynių bendrovės, organizuodamos žirgų lenktynes, prisideda prie viešųjų paslaugų: žirgų veislių gerinimo, žirgų auginimo populiarinimo, žirgų lenktynių bei auginimo srities mokymo ir kaimo plėtros“.

| (48) | Įgaliojimai atitinka reikalavimus, kuriuos Bendrija taiko visuotinės ekonominės svarbos paslaugoms, nes jie yra visuotiniai, privalomi, suteikiami viešosios valdžios aktu ir skiriasi nuo įprastos privačios įmonės veiklos. |
| --- | --- |

(48)

Įgaliojimai atitinka reikalavimus, kuriuos Bendrija taiko visuotinės ekonominės svarbos paslaugoms, nes jie yra visuotiniai, privalomi, suteikiami viešosios valdžios aktu ir skiriasi nuo įprastos privačios įmonės veiklos.

| (49) | Visuotinę žirgų veislių gerinimo svarbą Komisija pripažino, pavyzdžiui:






  — | Direktyva dėl prekybos varžyboms skirtais arklinių šeimos gyvūnais (20), kuria pripažįstama, kad svarbu „užtikrinti racionalų arklininkystės augimą“ ir sudaryti palankias sąlygas „veislininkystei apsaugoti, plėsti ir gerinti“; |
| --- | --- | --- |

(49)

Visuotinę žirgų veislių gerinimo svarbą Komisija pripažino, pavyzdžiui:

—

Direktyva dėl prekybos varžyboms skirtais arklinių šeimos gyvūnais (20), kuria pripažįstama, kad svarbu „užtikrinti racionalų arklininkystės augimą“ ir sudaryti palankias sąlygas „veislininkystei apsaugoti, plėsti ir gerinti“;

| — | pozicija, kurią ji užėmė byloje Ladbroke prieš Komisiją
   (21): „prisidėti prie totalizatorių sektoriaus plėtojimo bei didesnio veiksmingumo ir ypač prie žirgų veislių gerinimo yra teisėtas tikslas, atitinkantis Bendrijos interesus.“ |
| --- | --- |

—

pozicija, kurią ji užėmė byloje Ladbroke prieš Komisiją
   (21): „prisidėti prie totalizatorių sektoriaus plėtojimo bei didesnio veiksmingumo ir ypač prie žirgų veislių gerinimo yra teisėtas tikslas, atitinkantis Bendrijos interesus.“

| (50) | Prancūzijos institucijos taip pat pabrėžė žirgininkystės svarbą kaimo plėtrai (250 hipodromų) ir tam tikro kultūrinio paveldo išsaugojimui. |
| --- | --- |

(50)

Prancūzijos institucijos taip pat pabrėžė žirgininkystės svarbą kaimo plėtrai (250 hipodromų) ir tam tikro kultūrinio paveldo išsaugojimui.

| (51) | Pagaliau, jos tvirtino, kad 2009 m. lapkričio 26 d. nuomonėje (22) Valstybės taryba pripažino tokių visuotinės ekonominės svarbos paslaugų buvimą, darydama nuorodą tiek į minėtos direktyvos tikslus, tiek į tokius visuotinės svarbos tikslus kaip žirgų auginimo populiarinimas ir kaimo plėtra. |
| --- | --- |

(51)

Pagaliau, jos tvirtino, kad 2009 m. lapkričio 26 d. nuomonėje (22) Valstybės taryba pripažino tokių visuotinės ekonominės svarbos paslaugų buvimą, darydama nuorodą tiek į minėtos direktyvos tikslus, tiek į tokius visuotinės svarbos tikslus kaip žirgų auginimo populiarinimas ir kaimo plėtra.

| (52) | Be to, anot Valstybės tarybos, žirgų auginimo populiarinimas yra susijęs su teritorijos planavimu ir kaimo plėtra, t. y. tokiais tikslais, kuriuos taip pat būtų galima laikyti visuotinai svarbiais. Žirgų lenktynės padeda siekti šių tikslų, visų pirma, dėl didelio hipodromų Prancūzijoje skaičiaus. |
| --- | --- |

(52)

Be to, anot Valstybės tarybos, žirgų auginimo populiarinimas yra susijęs su teritorijos planavimu ir kaimo plėtra, t. y. tokiais tikslais, kuriuos taip pat būtų galima laikyti visuotinai svarbiais. Žirgų lenktynės padeda siekti šių tikslų, visų pirma, dėl didelio hipodromų Prancūzijoje skaičiaus.

5.3.   Dėl priemonės suderinamumo pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį

| (53) | Prancūzijos institucijų nuomone, priemonė tenkina suderinamumo pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį sąlygas. |
| --- | --- |

(53)

Prancūzijos institucijų nuomone, priemonė tenkina suderinamumo pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį sąlygas.

| (54) | Prancūzijos institucijos mano, kad kompensacija už viešųjų įgaliojimų vykdymą yra būtina (pavyzdžiui, lenktynių prizai yra žokėjų atlyginimai) ir proporcinga. Lenktynių bendrovėms pervedamo mokesčio tarifas kaip tik apskaičiuojamas remiantis visomis su viešosiomis paslaugomis susijusių įsipareigojimų vykdymo išlaidomis ir visomis per žirgų lenktynes užstatytomis sumomis – tai turėtų padėti išvengti kompensacijos permokos. Be to, pranešime yra numatytas kompensacijos permokos kontrolės mechanizmas. |
| --- | --- |

(54)

Prancūzijos institucijos mano, kad kompensacija už viešųjų įgaliojimų vykdymą yra būtina (pavyzdžiui, lenktynių prizai yra žokėjų atlyginimai) ir proporcinga. Lenktynių bendrovėms pervedamo mokesčio tarifas kaip tik apskaičiuojamas remiantis visomis su viešosiomis paslaugomis susijusių įsipareigojimų vykdymo išlaidomis ir visomis per žirgų lenktynes užstatytomis sumomis – tai turėtų padėti išvengti kompensacijos permokos. Be to, pranešime yra numatytas kompensacijos permokos kontrolės mechanizmas.

5.4.   Dėl priemonės suderinamumo su laisvo paslaugų judėjimo principu

| (55) | Prancūzijos institucijos teigė, kad parafiskalinis mokestis nėra diskriminacinis, nes jis naudingas:






  — | pirmiausia lenktynių bendrovėms, ypač toms, kurios priklauso patvirtintam lažybų organizatoriui PMU. Vis dėlto šios bendrovės neįgyja jokio finansinio ar konkurencinio pranašumo prieš kitus organizatorius, nes vienintelė ir išimtinė mokesčio paskirtis – finansuoti su viešosiomis paslaugomis susijusius įgaliojimus, kuriuos joms pavedė Prancūzijos institucijos ir kurie vykdomi neatsižvelgiant į lenktynių dalyvių pilietybę; |
| --- | --- | --- |

(55)

Prancūzijos institucijos teigė, kad parafiskalinis mokestis nėra diskriminacinis, nes jis naudingas:

—

pirmiausia lenktynių bendrovėms, ypač toms, kurios priklauso patvirtintam lažybų organizatoriui PMU. Vis dėlto šios bendrovės neįgyja jokio finansinio ar konkurencinio pranašumo prieš kitus organizatorius, nes vienintelė ir išimtinė mokesčio paskirtis – finansuoti su viešosiomis paslaugomis susijusius įgaliojimus, kuriuos joms pavedė Prancūzijos institucijos ir kurie vykdomi neatsižvelgiant į lenktynių dalyvių pilietybę;

| — | galiausia netiesiogiai visiems – Prancūzijos ar užsienio – patvirtintiems lažybų organizatoriams: visiems naudingas teigiamas kokybiškų ir itin patrauklių lenktynių organizavimo išorės poveikis. |
| --- | --- |

—

galiausia netiesiogiai visiems – Prancūzijos ar užsienio – patvirtintiems lažybų organizatoriams: visiems naudingas teigiamas kokybiškų ir itin patrauklių lenktynių organizavimo išorės poveikis.

6.   SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

| (56) | Komisija gavo pastabų iš 8 suinteresuotųjų šalių: 5 asociacijų, 2 lenktynes organizuojančių bendrovių patronuojančiųjų bendrovių ir 1 anoniminės bendrovės (žr. 5 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(56)

Komisija gavo pastabų iš 8 suinteresuotųjų šalių: 5 asociacijų, 2 lenktynes organizuojančių bendrovių patronuojančiųjų bendrovių ir 1 anoniminės bendrovės (žr. 5 konstatuojamąją dalį).

6.1.   Suinteresuotųjų šalių, pritariančių priemonei, apie kurią pranešta, pastabos

| (57) | Priemonę, apie kurią pranešta, palankiai įvertino šešios suinteresuotosios šalys. Tarp jų – abi lenktynes organizuojančių bendrovių patronuojančiosios bendrovės, kurioms ši priemonė yra ypač naudinga. Toliau išvardijami pagrindiniai suinteresuotųjų šalių, palankiai vertinančių priemonę, apie kurią pranešta, argumentai. |
| --- | --- |

(57)

Priemonę, apie kurią pranešta, palankiai įvertino šešios suinteresuotosios šalys. Tarp jų – abi lenktynes organizuojančių bendrovių patronuojančiosios bendrovės, kurioms ši priemonė yra ypač naudinga. Toliau išvardijami pagrindiniai suinteresuotųjų šalių, palankiai vertinančių priemonę, apie kurią pranešta, argumentai.

6.1.1.   Priemonės svarba žirgų lenktynių ateičiai

| (58) | Kai kurių suinteresuotųjų šalių aiškinimu, visoje Europoje žirgų lenktynės finansuojamos iš lažybų pajamų, todėl nuo šių pajamų jos visiškai priklauso. |
| --- | --- |

(58)

Kai kurių suinteresuotųjų šalių aiškinimu, visoje Europoje žirgų lenktynės finansuojamos iš lažybų pajamų, todėl nuo šių pajamų jos visiškai priklauso.

| (59) | Tiesioginis darbas žirgų lenktynių sektoriuje priklauso nuo žirgų lenktynių lažybų pajamų, ir atvirkščiai. Pajamų sumažėjimas turėtų pasekmių žirgų auginimo sektoriui ir neleistų žirgų lenktynių bendrovėms vykdyti žirgų veislių gerinimo ir žirgų auginimo populiarinimo įgaliojimų. |
| --- | --- |

(59)

Tiesioginis darbas žirgų lenktynių sektoriuje priklauso nuo žirgų lenktynių lažybų pajamų, ir atvirkščiai. Pajamų sumažėjimas turėtų pasekmių žirgų auginimo sektoriui ir neleistų žirgų lenktynių bendrovėms vykdyti žirgų veislių gerinimo ir žirgų auginimo populiarinimo įgaliojimų.

| (60) | Be to, žirgų lenktynių sektorius yra labai naudingas Europai. 250 Prancūzijos hipodromų atlieka itin svarbų socialinį vaidmenį, nes prancūzai brangina žirgų lenktynių tradicijas, be to, neretai hipodromai yra skurdžiuose Prancūzijos regionuose. |
| --- | --- |

(60)

Be to, žirgų lenktynių sektorius yra labai naudingas Europai. 250 Prancūzijos hipodromų atlieka itin svarbų socialinį vaidmenį, nes prancūzai brangina žirgų lenktynių tradicijas, be to, neretai hipodromai yra skurdžiuose Prancūzijos regionuose.

| (61) | Taip pat svarbu apsaugoti totalizatorių sistemą, kuri yra itin skaidri bei teisinga ir kuria siekiama užtikrinti tinkamą į sportą investuoto kapitalo grąžą. |
| --- | --- |

(61)

Taip pat svarbu apsaugoti totalizatorių sistemą, kuri yra itin skaidri bei teisinga ir kuria siekiama užtikrinti tinkamą į sportą investuoto kapitalo grąžą.

6.1.2.   Valstybės pagalbos buvimas

| (62) | Kai kurios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad priemonė, apie kurią pranešta, nėra pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį dėl toliau nurodomų priežasčių. |
| --- | --- |

(62)

Kai kurios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad priemonė, apie kurią pranešta, nėra pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį dėl toliau nurodomų priežasčių.

| (63) | Priemonė nesuteiktų ekonominio pranašumo lenktynių bendrovėms, kurios ja naudotųsi: per internetines žirgų lenktynių lažybas užstatytoms sumoms taikomo 8 % mokesčio pajamos būtų daug mažesnės už išlaidas, kurias lenktynes organizuojančių bendrovių patronuojančiosios bendrovės patiria vykdydamos su viešosiomis paslaugomis susijusius įsipareigojimus (23). |
| --- | --- |

(63)

Priemonė nesuteiktų ekonominio pranašumo lenktynių bendrovėms, kurios ja naudotųsi: per internetines žirgų lenktynių lažybas užstatytoms sumoms taikomo 8 % mokesčio pajamos būtų daug mažesnės už išlaidas, kurias lenktynes organizuojančių bendrovių patronuojančiosios bendrovės patiria vykdydamos su viešosiomis paslaugomis susijusius įsipareigojimus (23).

| (64) | Be to, priemonė nedarytų poveikio tarpusavio prekybai, neiškraipytų ir negalėtų iškraipyti konkurencijos, nes žirgų lenktynių rinkos, kurioje taip galėtų būti iškraipyta konkurencija, kaip tokios, nebūtų, būtų tik žirgų lenktynių lažybų rinka. |
| --- | --- |

(64)

Be to, priemonė nedarytų poveikio tarpusavio prekybai, neiškraipytų ir negalėtų iškraipyti konkurencijos, nes žirgų lenktynių rinkos, kurioje taip galėtų būti iškraipyta konkurencija, kaip tokios, nebūtų, būtų tik žirgų lenktynių lažybų rinka.

| (65) | Net jei Komisija manytų, kad žirgų lenktynių rinka egzistuoja, lenktynių bendrovės, kurios priemone naudotųsi, nekonkuruotų su kitų valstybių narių lenktynių bendrovėmis, nes lenktynių bendrovės koordinuotų veiklą Europos ir net viso pasaulio mastu, kad išvengtų tokios konkurencijos, pavyzdžiui, lenktynes organizuodamos skirtingomis dienomis. |
| --- | --- |

(65)

Net jei Komisija manytų, kad žirgų lenktynių rinka egzistuoja, lenktynių bendrovės, kurios priemone naudotųsi, nekonkuruotų su kitų valstybių narių lenktynių bendrovėmis, nes lenktynių bendrovės koordinuotų veiklą Europos ir net viso pasaulio mastu, kad išvengtų tokios konkurencijos, pavyzdžiui, lenktynes organizuodamos skirtingomis dienomis.

| (66) | Kita vertus, jei Komisija analizuotų ir žirgų lenktynių lažybų rinką, priemonė negalėtų iškraipyti konkurencijos ir šioje rinkoje, nes ji nediskriminuotų lažybų organizatorių. |
| --- | --- |

(66)

Kita vertus, jei Komisija analizuotų ir žirgų lenktynių lažybų rinką, priemonė negalėtų iškraipyti konkurencijos ir šioje rinkoje, nes ji nediskriminuotų lažybų organizatorių.

| (67) | Pagaliau, kai kurios suinteresuotosios šalys taip pat teigė, kad lenktynių bendrovių veikla yra vietinio pobūdžio, todėl negali daryti poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(67)

Pagaliau, kai kurios suinteresuotosios šalys taip pat teigė, kad lenktynių bendrovių veikla yra vietinio pobūdžio, todėl negali daryti poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai.

6.1.3.   Visuotinės ekonominės svarbos paslaugų apibrėžimas

| (68) | Kai kurios suinteresuotosios šalys pabrėžė, kad valstybės narės laisva nuožiūra apibrėžia visuotinės ekonominės svarbos paslaugas ir organizuoja jų teikimą. |
| --- | --- |

(68)

Kai kurios suinteresuotosios šalys pabrėžė, kad valstybės narės laisva nuožiūra apibrėžia visuotinės ekonominės svarbos paslaugas ir organizuoja jų teikimą.

| (69) | Jų aiškinimu, lenktynių bendrovių veiklos kvalifikavimas visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis yra pateisinamas dėl istorinės, kultūrinės ir ekonominės Prancūzijos žirgininkystės sektoriaus svarbos. Lenktynių organizavimas atitinka viešosios tvarkos tikslą ir sprendimą išsaugoti ypatingą kultūrinį ir genetinį paveldą bei patirtį vadovaujantis teritorijos planavimo principais. Pagaliau, lenktynių organizavimas svarbus ir sportui. |
| --- | --- |

(69)

Jų aiškinimu, lenktynių bendrovių veiklos kvalifikavimas visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis yra pateisinamas dėl istorinės, kultūrinės ir ekonominės Prancūzijos žirgininkystės sektoriaus svarbos. Lenktynių organizavimas atitinka viešosios tvarkos tikslą ir sprendimą išsaugoti ypatingą kultūrinį ir genetinį paveldą bei patirtį vadovaujantis teritorijos planavimo principais. Pagaliau, lenktynių organizavimas svarbus ir sportui.

| (70) | Kai kurios suinteresuotosios šalys taip pat teigė, kad žirgų lenktynės visada buvo nuostolinga veikla, kuriai išsilaikyti padeda neatgaunami savininkų įnašai ir 6 000 savanorių tinklas. Taigi, rinka negali pasiūlyti pakankamai žirgų lenktynių, todėl lenktynių bendrovių veiklą laikyti visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis yra pateisinama. |
| --- | --- |

(70)

Kai kurios suinteresuotosios šalys taip pat teigė, kad žirgų lenktynės visada buvo nuostolinga veikla, kuriai išsilaikyti padeda neatgaunami savininkų įnašai ir 6 000 savanorių tinklas. Taigi, rinka negali pasiūlyti pakankamai žirgų lenktynių, todėl lenktynių bendrovių veiklą laikyti visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis yra pateisinama.

6.1.4.   Suderinamumas pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį

| (71) | Kai kurios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad, jei priemonė būtų laikoma valstybės pagalba, ji būtų suderinama su visuotinės ekonominės svarbos paslaugų finansavimo taisyklėmis. |
| --- | --- |

(71)

Kai kurios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad, jei priemonė būtų laikoma valstybės pagalba, ji būtų suderinama su visuotinės ekonominės svarbos paslaugų finansavimo taisyklėmis.

| (72) | Nuolat nuostolingiems su viešosiomis paslaugomis susijusiems įgaliojimams vykdyti iš tiesų būtų skirti visi lenktynes organizuojančių bendrovių patronuojančiųjų bendrovių ištekliai, todėl bet kokia kompensacijos permoka, dėl kurios galėtų padidėti konkurencija, būtų savaime neįmanoma. Beje, surinkta mokesčio suma būtų gana maža, palyginti su visa išlaidų, kurias lenktynių bendrovės patirtų teikdamos joms pavestas visuotinės ekonominės svarbos paslaugas, suma. |
| --- | --- |

(72)

Nuolat nuostolingiems su viešosiomis paslaugomis susijusiems įgaliojimams vykdyti iš tiesų būtų skirti visi lenktynes organizuojančių bendrovių patronuojančiųjų bendrovių ištekliai, todėl bet kokia kompensacijos permoka, dėl kurios galėtų padidėti konkurencija, būtų savaime neįmanoma. Beje, surinkta mokesčio suma būtų gana maža, palyginti su visa išlaidų, kurias lenktynių bendrovės patirtų teikdamos joms pavestas visuotinės ekonominės svarbos paslaugas, suma.

6.1.5.   Suderinamumas pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą

| (73) | Kai kurios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad lenktynių bendrovėms pavestų įgaliojimų paskirtis – remti ir plėtoti žirgų auginimą, t. y. ekonominės veiklos sektorių pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą. |
| --- | --- |

(73)

Kai kurios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad lenktynių bendrovėms pavestų įgaliojimų paskirtis – remti ir plėtoti žirgų auginimą, t. y. ekonominės veiklos sektorių pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą.

| (74) | Jei žirgininkystės sektorius neturėtų ilgalaikių perspektyvų, lenktynės negalėtų vykti. Taip įrodomas tiesioginis ryšys tarp mokesčio ir žirgų lenktynių organizavimo. Anot šių suinteresuotųjų šalių, kadangi visos lenktynių bendrovių išlaidos būtų susijusios su lenktynių organizavimu ir tokiu būdu būtų naudingos visiems žirgų lenktynių lažybų organizatoriams, taip pat būtų galima, laikantis SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktu grindžiamo požiūrio, patvirtinti visuotinės svarbos veiklos sektoriuje finansavimą iš parafiskalinio mokesčio. Laikantis tokio požiūrio, reikėtų atsižvelgti į visas lenktynių bendrovių išlaidas, todėl būtų pateisinama taikyti, kaip dėl priemonės, apie kurią pranešta, siūlo Prancūzijos institucijos, 8 % tarifą ir numatytas šio tarifo tikslinimo sąlygas. |
| --- | --- |

(74)

Jei žirgininkystės sektorius neturėtų ilgalaikių perspektyvų, lenktynės negalėtų vykti. Taip įrodomas tiesioginis ryšys tarp mokesčio ir žirgų lenktynių organizavimo. Anot šių suinteresuotųjų šalių, kadangi visos lenktynių bendrovių išlaidos būtų susijusios su lenktynių organizavimu ir tokiu būdu būtų naudingos visiems žirgų lenktynių lažybų organizatoriams, taip pat būtų galima, laikantis SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktu grindžiamo požiūrio, patvirtinti visuotinės svarbos veiklos sektoriuje finansavimą iš parafiskalinio mokesčio. Laikantis tokio požiūrio, reikėtų atsižvelgti į visas lenktynių bendrovių išlaidas, todėl būtų pateisinama taikyti, kaip dėl priemonės, apie kurią pranešta, siūlo Prancūzijos institucijos, 8 % tarifą ir numatytas šio tarifo tikslinimo sąlygas.

6.1.6.   Mokesčio suderinamumas su laisvės teikti paslaugas principu

| (75) | Mokestis, kuris nediskriminuojamai būtų taikomas visiems žirgų lenktynių internetinių lažybų organizatoriams, įskaitant PMU, niekaip nepažeistų SESV 56 straipsnyje nurodyto laisvės teikti paslaugas principo arba SESV 110 straipsnyje minėto nediskriminavimo principo. |
| --- | --- |

(75)

Mokestis, kuris nediskriminuojamai būtų taikomas visiems žirgų lenktynių internetinių lažybų organizatoriams, įskaitant PMU, niekaip nepažeistų SESV 56 straipsnyje nurodyto laisvės teikti paslaugas principo arba SESV 110 straipsnyje minėto nediskriminavimo principo.

6.2.   Suinteresuotųjų šalių, kurios prieštarauja priemonei, apie kurią pranešta, pastabos

| (76) | Priemonei prieštaravo dvi suinteresuotosios šalys: viena asociacija ir viena anoniminė bendrovė. Toliau išvardijami pagrindiniai suinteresuotųjų šalių, nepalankiai vertinančių priemonę, apie kurią pranešta, argumentai. |
| --- | --- |

(76)

Priemonei prieštaravo dvi suinteresuotosios šalys: viena asociacija ir viena anoniminė bendrovė. Toliau išvardijami pagrindiniai suinteresuotųjų šalių, nepalankiai vertinančių priemonę, apie kurią pranešta, argumentai.

6.2.1.   Valstybės pagalbos buvimas

| (77) | Kaip pabrėžė suinteresuotosios šalys, 2010 m. lapkričio 2 d. Dekreto Nr. 2010-1314 dėl lenktynių bendrovėms tenkančių su viešosiomis paslaugomis susijusių įsipareigojimų ir patronuojančiųjų bendrovių įsikišimo sąlygų priede pateiktoje specifikacijoje yra nurodyta, kad lenktynių bendrovės turi užtikrinti, jog Prancūzijoje rengiamos lenktynės būtų tokios pat patrauklios kaip ir kitose valstybėse narėse organizuojamos lenktynės. Ši nuostata patvirtina, kad priemonė daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai ir gali iškraipyti konkurenciją šioje rinkoje. |
| --- | --- |

(77)

Kaip pabrėžė suinteresuotosios šalys, 2010 m. lapkričio 2 d. Dekreto Nr. 2010-1314 dėl lenktynių bendrovėms tenkančių su viešosiomis paslaugomis susijusių įsipareigojimų ir patronuojančiųjų bendrovių įsikišimo sąlygų priede pateiktoje specifikacijoje yra nurodyta, kad lenktynių bendrovės turi užtikrinti, jog Prancūzijoje rengiamos lenktynės būtų tokios pat patrauklios kaip ir kitose valstybėse narėse organizuojamos lenktynės. Ši nuostata patvirtina, kad priemonė daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai ir gali iškraipyti konkurenciją šioje rinkoje.

| (78) | Kadangi PMU yra ekonominių interesų grupė, ji tėra lenktynių bendrovių, kurios rengia ir žirgų lenktynes, ir žirgų lenktynių lažybas, organas. Tarp abiejų veiklos sričių daromas dirbtinis skirtumas. Todėl, jei mokestis būtų taikomas, tai prilygtų priversti internetinių lažybų organizatorius finansuoti savo konkurentus, o tai akivaizdžiai iškraipytų konkurenciją tarp lažybų organizatorių. |
| --- | --- |

(78)

Kadangi PMU yra ekonominių interesų grupė, ji tėra lenktynių bendrovių, kurios rengia ir žirgų lenktynes, ir žirgų lenktynių lažybas, organas. Tarp abiejų veiklos sričių daromas dirbtinis skirtumas. Todėl, jei mokestis būtų taikomas, tai prilygtų priversti internetinių lažybų organizatorius finansuoti savo konkurentus, o tai akivaizdžiai iškraipytų konkurenciją tarp lažybų organizatorių.

6.2.2.   Akivaizdi visuotinės ekonominės svarbos paslaugų vertinimo klaida

| (79) | Anot suinteresuotųjų šalių, Prancūzijos institucijos padarė akivaizdžią klaidą, laikydamos lenktynių bendrovių veiklą visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis. |
| --- | --- |

(79)

Anot suinteresuotųjų šalių, Prancūzijos institucijos padarė akivaizdžią klaidą, laikydamos lenktynių bendrovių veiklą visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis.

| (80) | Visų pirma, prieš įvedant visuotinės ekonominės svarbos paslaugas, nebuvo nei nacionalinių diskusijų šiuo klausimu, nei konkretaus tokio įvedimo reikalingumo pagrindimo, kurį turėjo pateikti Valstybės taryba. |
| --- | --- |

(80)

Visų pirma, prieš įvedant visuotinės ekonominės svarbos paslaugas, nebuvo nei nacionalinių diskusijų šiuo klausimu, nei konkretaus tokio įvedimo reikalingumo pagrindimo, kurį turėjo pateikti Valstybės taryba.

| (81) | Priešingai, Valstybės taryba ne kartą padarė išvadą, kad lenktynių organizavimas nėra visuotinės ekonominės svarbos paslaugos (24), ir apskritai Prancūzija jau daugiau kaip prieš šimtmetį pasirinko žirgų lenktynių organizavimo neteikiant viešųjų paslaugų formą. |
| --- | --- |

(81)

Priešingai, Valstybės taryba ne kartą padarė išvadą, kad lenktynių organizavimas nėra visuotinės ekonominės svarbos paslaugos (24), ir apskritai Prancūzija jau daugiau kaip prieš šimtmetį pasirinko žirgų lenktynių organizavimo neteikiant viešųjų paslaugų formą.

| (82) | Suinteresuotųjų šalių nuomone, atveriant internetinių lošimų rinką konkurencijai, siekta paremti ekspansionistinę PMU komercinę politiką, kuri ne visai dera su visuotinės svarbos ir viešųjų paslaugų sąvokomis, pavyzdžiui, organizatoriui sudaromos sąlygos į savo veiklą įtraukti ir internetines sporto lažybas bei internetinį pokerį. |
| --- | --- |

(82)

Suinteresuotųjų šalių nuomone, atveriant internetinių lošimų rinką konkurencijai, siekta paremti ekspansionistinę PMU komercinę politiką, kuri ne visai dera su visuotinės svarbos ir viešųjų paslaugų sąvokomis, pavyzdžiui, organizatoriui sudaromos sąlygos į savo veiklą įtraukti ir internetines sporto lažybas bei internetinį pokerį.

6.2.3.   Priemonės reikalingumas

| (83) | Suinteresuotosios šalys abejojo, ar yra rizikos, kaip tvirtino Prancūzijos institucijos siekdamos pateisinti priemonę, kad PMU pajamos sumažės dėl kitų žirgų lenktynių lažybų organizatorių konkurencijos arba dėl to, kad žirgų lenktynių lažybas išstums sporto lažybos. |
| --- | --- |

(83)

Suinteresuotosios šalys abejojo, ar yra rizikos, kaip tvirtino Prancūzijos institucijos siekdamos pateisinti priemonę, kad PMU pajamos sumažės dėl kitų žirgų lenktynių lažybų organizatorių konkurencijos arba dėl to, kad žirgų lenktynių lažybas išstums sporto lažybos.

| (84) | Jos mano, kad tokia rizika nėra didelė, nes:






  — | 2010 m. bendra PMU internetinė apyvarta padidėjo 39 %, o žirgų lenktynių internetinių lažybų apyvarta – 10 %. Dėl atvėrimo konkurencijai PMU galėjo rengti internetinį pokerį ir sporto lažybas ir taip išplėsti klientų ratą. 2010 m. jo pelnas padidėjo 18 %; |
| --- | --- | --- |

(84)

Jos mano, kad tokia rizika nėra didelė, nes:

—

2010 m. bendra PMU internetinė apyvarta padidėjo 39 %, o žirgų lenktynių internetinių lažybų apyvarta – 10 %. Dėl atvėrimo konkurencijai PMU galėjo rengti internetinį pokerį ir sporto lažybas ir taip išplėsti klientų ratą. 2010 m. jo pelnas padidėjo 18 %;

| — | anot Prancūzijos konkurencijos institucijos, PMU dominuoja žirgų lenktynių lažybų rinkoje (85 % rinkos) ir užima iš esmės dominuojančią padėtį, jei įskaitomas fizinių lažybų monopolis. PMU pirmauja ir sporto lažybų rinkoje – užima nuo 40 iki 55 % rinkos; |
| --- | --- |

—

anot Prancūzijos konkurencijos institucijos, PMU dominuoja žirgų lenktynių lažybų rinkoje (85 % rinkos) ir užima iš esmės dominuojančią padėtį, jei įskaitomas fizinių lažybų monopolis. PMU pirmauja ir sporto lažybų rinkoje – užima nuo 40 iki 55 % rinkos;

| — | sporto lažybos nepakeičia žirgų lenktynių lažybų, nes gerokai skiriasi reikalinga žaidėjų patirtis, amžius ir pajamos, taip pat organizatorių siūlomos lažybos. |
| --- | --- |

—

sporto lažybos nepakeičia žirgų lenktynių lažybų, nes gerokai skiriasi reikalinga žaidėjų patirtis, amžius ir pajamos, taip pat organizatorių siūlomos lažybos.

| (85) | Be to, nėra akivaizdu, ar priemonė yra reikalinga, nes turėdamas fizinių lažybų monopolį PMU gali:






  — | lažybininkams grąžinti didesnę užstatytų sumų dalį, nei gali internetinių lažybų organizatoriai; |
| --- | --- | --- |

(85)

Be to, nėra akivaizdu, ar priemonė yra reikalinga, nes turėdamas fizinių lažybų monopolį PMU gali:

—

lažybininkams grąžinti didesnę užstatytų sumų dalį, nei gali internetinių lažybų organizatoriai;

| — | naudoti 10 000 pardavimo punktų ir juose gautas pajamas internetinei veiklai finansuoti ir skatinti. |
| --- | --- |

—

naudoti 10 000 pardavimo punktų ir juose gautas pajamas internetinei veiklai finansuoti ir skatinti.

6.2.4.   Parafiskalinio mokesčio dydis ir finansuotinų išlaidų apskaičiavimas

| (86) | Suinteresuotųjų šalių tvirtinimu, kadangi Prancūzijos institucijos nepateikė aiškaus finansuotinų išlaidų biudžeto, taikomo mokesčio tikslas nėra padengti su viešosiomis paslaugomis susijusių įgaliojimų vykdymo išlaidų. Be to, iš mokesčio yra finansuojama veikla, kuri nėra tiesiogiai naudinga žirgų lenktynių internetinių lažybų organizatoriams. |
| --- | --- |

(86)

Suinteresuotųjų šalių tvirtinimu, kadangi Prancūzijos institucijos nepateikė aiškaus finansuotinų išlaidų biudžeto, taikomo mokesčio tikslas nėra padengti su viešosiomis paslaugomis susijusių įgaliojimų vykdymo išlaidų. Be to, iš mokesčio yra finansuojama veikla, kuri nėra tiesiogiai naudinga žirgų lenktynių internetinių lažybų organizatoriams.

| (87) | Net jei tokio mokesčio įvedimą galima pateisinti, Prancūzijos institucijų siūlomas 8 % tarifas yra pernelyg didelis, palyginti su sporto lažybų organizatorių sporto federacijoms mokamu apie 1 % lažybų mokesčiu. |
| --- | --- |

(87)

Net jei tokio mokesčio įvedimą galima pateisinti, Prancūzijos institucijų siūlomas 8 % tarifas yra pernelyg didelis, palyginti su sporto lažybų organizatorių sporto federacijoms mokamu apie 1 % lažybų mokesčiu.

6.2.5.   Diskriminacija dėl žirgų kilmės

| (88) | Kai kurios suinteresuotosios šalys pabrėžė, kad kai kurios premijos iš premijų ir išmokų, kurias PMU skirsto augintojams, skiriamos tik Prancūzijoje gimusiems žirgams. Tai pažeidžia SESV 110 straipsnyje nustatytą nediskriminavimo principą. |
| --- | --- |

(88)

Kai kurios suinteresuotosios šalys pabrėžė, kad kai kurios premijos iš premijų ir išmokų, kurias PMU skirsto augintojams, skiriamos tik Prancūzijoje gimusiems žirgams. Tai pažeidžia SESV 110 straipsnyje nustatytą nediskriminavimo principą.

6.2.6.   Papildomos priemonės

| (89) | Viena suinteresuotoji šalis paminėjo kitas priemones, kuriomis naudojasi PMU:






  — | laikinoji 8 % mokesčio nuo per internetines lažybas užstatytų sumų taikymo priemonė kartu su visų fizinių ir žirgų lenktynių internetinių lažybų mokesčio tarifo sumažinimu suteikia PMU pranašumą ir prilygsta Komisijos priimto sprendimo dėl procedūros priėmimo apėjimui: internetiniai organizatoriai, įskaitant PMU, kai kalbama apie jo internetinę veiklą, moka 8 % mokestį, o PMU tokį mokestį moka tik už fizinę veiklą. Be to, 1,1 % mokesčio tarifo sumažinimas yra naudingesnis PMU nei kitiems organizatoriams, nes jo vykdoma fizinių lažybų organizavimo veikla yra didesnio masto; |
| --- | --- | --- |

(89)

Viena suinteresuotoji šalis paminėjo kitas priemones, kuriomis naudojasi PMU:

—

laikinoji 8 % mokesčio nuo per internetines lažybas užstatytų sumų taikymo priemonė kartu su visų fizinių ir žirgų lenktynių internetinių lažybų mokesčio tarifo sumažinimu suteikia PMU pranašumą ir prilygsta Komisijos priimto sprendimo dėl procedūros priėmimo apėjimui: internetiniai organizatoriai, įskaitant PMU, kai kalbama apie jo internetinę veiklą, moka 8 % mokestį, o PMU tokį mokestį moka tik už fizinę veiklą. Be to, 1,1 % mokesčio tarifo sumažinimas yra naudingesnis PMU nei kitiems organizatoriams, nes jo vykdoma fizinių lažybų organizavimo veikla yra didesnio masto;

| — | PMU ir lenktynių bendrovės yra atleistos nuo pelno mokesčio; |
| --- | --- |

—

PMU ir lenktynių bendrovės yra atleistos nuo pelno mokesčio;

| — | Prancūzijos konkurencijos institucija nustatė keletą PMU veiklos, kurią būtų galima laikyti piktnaudžiavimu dominuojančia padėtimi, atvejų (25). Tarp tokių atvejų – PMU naudojimasis tuo pačiu ženklu (PMU ženklu) monopolinei ir konkurencinei veiklai vykdyti, kai kurių bendrinių pavadinimų (tiercé, trio ir kt.) naudojimas kai kurių rūšių lažyboms įvardyti ir PMU kortelės, su kuria galima rinkti duomenis apie fizinių lažybų dalyvius, įvedimas. Vėliau šie duomenys gali būti naudojami internetinių lažybų dalyviams pritraukti. |
| --- | --- |

—

Prancūzijos konkurencijos institucija nustatė keletą PMU veiklos, kurią būtų galima laikyti piktnaudžiavimu dominuojančia padėtimi, atvejų (25). Tarp tokių atvejų – PMU naudojimasis tuo pačiu ženklu (PMU ženklu) monopolinei ir konkurencinei veiklai vykdyti, kai kurių bendrinių pavadinimų (tiercé, trio ir kt.) naudojimas kai kurių rūšių lažyboms įvardyti ir PMU kortelės, su kuria galima rinkti duomenis apie fizinių lažybų dalyvius, įvedimas. Vėliau šie duomenys gali būti naudojami internetinių lažybų dalyviams pritraukti.

| (90) | Reikia pažymėti, kad šiame sprendime nagrinėjamas tik lenktynių bendrovėms skirtos priemonės, apie kurią pranešė Prancūzija, suderinamumas. Sprendimas neturi jokios įtakos būsimai Komisijos pozicijai dėl 89 konstatuojamojoje dalyje nurodytų papildomų kaltinimų. |
| --- | --- |

(90)

Reikia pažymėti, kad šiame sprendime nagrinėjamas tik lenktynių bendrovėms skirtos priemonės, apie kurią pranešė Prancūzija, suderinamumas. Sprendimas neturi jokios įtakos būsimai Komisijos pozicijai dėl 89 konstatuojamojoje dalyje nurodytų papildomų kaltinimų.

7.   PRANCŪZIJOS KOMENTARAI DĖL SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABŲ

| (91) | 2011 m. balandžio 4 d. Prancūzija pateikė komentarų dėl suinteresuotųjų šalių pastabų. Didžioji Prancūzijos institucijų komentarų dalis yra pagrįsta pastabomis, kurias jos perdavė 2011 m. sausio 18 d. |
| --- | --- |

(91)

2011 m. balandžio 4 d. Prancūzija pateikė komentarų dėl suinteresuotųjų šalių pastabų. Didžioji Prancūzijos institucijų komentarų dalis yra pagrįsta pastabomis, kurias jos perdavė 2011 m. sausio 18 d.

| (92) | Vis dėlto Prancūzijos institucijos pabrėžė šiuos punktus:






  — | 2010 m. PMU prarado apie 15 % internetinės rinkos, o tai rodo, kad žirgininkystės sektoriui kyla reali pajamų praradimo rizika; |
| --- | --- | --- |

(92)

Vis dėlto Prancūzijos institucijos pabrėžė šiuos punktus:

—

2010 m. PMU prarado apie 15 % internetinės rinkos, o tai rodo, kad žirgininkystės sektoriui kyla reali pajamų praradimo rizika;

| — | Konkurencijos institucijos nuomonė neturi jokio ryšio su nagrinėjama byla; |
| --- | --- |

—

Konkurencijos institucijos nuomonė neturi jokio ryšio su nagrinėjama byla;

| — | savo politika lažybų ir azartinių lošimų srityje Prancūzija iš esmės siekia socialinio pobūdžio ir viešosios tvarkos tikslų, o ne ekonominių ar komercinių tikslų. |
| --- | --- |

—

savo politika lažybų ir azartinių lošimų srityje Prancūzija iš esmės siekia socialinio pobūdžio ir viešosios tvarkos tikslų, o ne ekonominių ar komercinių tikslų.

8.   PRANCŪZIJOS PRANEŠIMO PAKEITIMAS

| (93) | 2013 m. balandžio 29 d. Prancūzijos institucijos pateikė Komisijai savo pirmojo pranešimo keitimo dokumentą. Prancūzijos institucijos numatė, kad pakeistu pranešimu įvedama sistema galės būti taikoma nuo 2014 m. sausio 1 d., jei iki tos datos bus gautas Komisijos leidimas. |
| --- | --- |

(93)

2013 m. balandžio 29 d. Prancūzijos institucijos pateikė Komisijai savo pirmojo pranešimo keitimo dokumentą. Prancūzijos institucijos numatė, kad pakeistu pranešimu įvedama sistema galės būti taikoma nuo 2014 m. sausio 1 d., jei iki tos datos bus gautas Komisijos leidimas.

| (94) | Prancūzijos institucijos taip pat įsipareigojo po dvejų metų nuo šios sistemos taikymo pradžios, numatytos 2014 m. sausio 1 d., Komisijai pateikti jos taikymo ataskaitą. |
| --- | --- |

(94)

Prancūzijos institucijos taip pat įsipareigojo po dvejų metų nuo šios sistemos taikymo pradžios, numatytos 2014 m. sausio 1 d., Komisijai pateikti jos taikymo ataskaitą.

8.1.   Naujosios sistemos apibūdinimas

| (95) | Prancūzijos institucijos nebepristato žirgų lenktynių finansavimo priemonės, kaip kompensacijos už lenktynių bendrovėms pavestų viešųjų paslaugų teikimą. Todėl, pakeitus pranešimą, Komisijos išreikštos abejonės dėl lenktynių bendrovių veiklos laikymo visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis ir dėl galimybės patvirtinti priemonę pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį netenka prasmės. |
| --- | --- |

(95)

Prancūzijos institucijos nebepristato žirgų lenktynių finansavimo priemonės, kaip kompensacijos už lenktynių bendrovėms pavestų viešųjų paslaugų teikimą. Todėl, pakeitus pranešimą, Komisijos išreikštos abejonės dėl lenktynių bendrovių veiklos laikymo visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis ir dėl galimybės patvirtinti priemonę pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį netenka prasmės.

| (96) | Naujoji sistema pristatoma kaip pagalba konkrečiam ekonomikos sektoriui – žirgininkystei, skiriama atsižvelgiant į visuotinę svarbą, kurią PMU ir jo konkurentai, rengiantys žirgų lenktynių internetines lažybas, teikia žirgų lenktynių, dėl kurių vyksta lažybos, organizavimui. |
| --- | --- |

(96)

Naujoji sistema pristatoma kaip pagalba konkrečiam ekonomikos sektoriui – žirgininkystei, skiriama atsižvelgiant į visuotinę svarbą, kurią PMU ir jo konkurentai, rengiantys žirgų lenktynių internetines lažybas, teikia žirgų lenktynių, dėl kurių vyksta lažybos, organizavimui.

| (97) | Todėl visiems žirgų lenktynių internetinių lažybų organizatoriams taikytino mokesčio dydis apskaičiuojamas atsižvelgiant tik į lenktynių, kurios naudingos visiems žirgų lenktynių internetinių lažybų organizatoriams, organizavimo išlaidų (toliau – visuotinės svarbos išlaidos) kompensaciją. |
| --- | --- |

(97)

Todėl visiems žirgų lenktynių internetinių lažybų organizatoriams taikytino mokesčio dydis apskaičiuojamas atsižvelgiant tik į lenktynių, kurios naudingos visiems žirgų lenktynių internetinių lažybų organizatoriams, organizavimo išlaidų (toliau – visuotinės svarbos išlaidos) kompensaciją.

| (98) | Palyginti su pirmajame pranešime numatyta priemone, naująja sistema sumažinamos išlaidos, kurios turi būti finansuojamos iš gautų parafiskalinio mokesčio pajamų: Prancūzijos institucijų skaičiavimais, 2012 m. mokestis neviršytų 5,6 % (remiantis 2010 m. finansiniais duomenimis), nors pagal pirmajame pranešime numatytą sistemą galėjo siekti 8 % (žr. 113 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(98)

Palyginti su pirmajame pranešime numatyta priemone, naująja sistema sumažinamos išlaidos, kurios turi būti finansuojamos iš gautų parafiskalinio mokesčio pajamų: Prancūzijos institucijų skaičiavimais, 2012 m. mokestis neviršytų 5,6 % (remiantis 2010 m. finansiniais duomenimis), nors pagal pirmajame pranešime numatytą sistemą galėjo siekti 8 % (žr. 113 konstatuojamąją dalį).

8.2.   Aukštesnės ir žemesnės kategorijos lenktynės

| (99) | Prancūzijos institucijos, apskaičiuodamos visuotinės svarbos išlaidas (žr. 97 konstatuojamąją dalį), aukštesnės kategorijos lenktynes (dėl kurių lažinamasi (26)) skiria nuo žemesnės kategorijos lenktynių (dėl kurių nesilažinama). |
| --- | --- |

(99)

Prancūzijos institucijos, apskaičiuodamos visuotinės svarbos išlaidas (žr. 97 konstatuojamąją dalį), aukštesnės kategorijos lenktynes (dėl kurių lažinamasi (26)) skiria nuo žemesnės kategorijos lenktynių (dėl kurių nesilažinama).

| (100) | Kadangi lažinamasi, ypač internetu, tik dėl aukštesnės kategorijos lenktynių, Prancūzijos institucijos mano, kad logiška visuotinės svarbos išlaidas priskirti aukštesnės kategorijos lenktynių organizavimo išlaidoms. |
| --- | --- |

(100)

Kadangi lažinamasi, ypač internetu, tik dėl aukštesnės kategorijos lenktynių, Prancūzijos institucijos mano, kad logiška visuotinės svarbos išlaidas priskirti aukštesnės kategorijos lenktynių organizavimo išlaidoms.

| (101) | Prancūzijos institucijos atsižvelgia į aukštesnės kategorijos lenktynėse dalyvaujančių žirgų skaičių, paskirstydamos kai kurias fiksuotas patronuojančiųjų bendrovių išlaidas tarp aukštesnės kategorijos ir žemesnės kategorijos lenktynių. Kiekvienos patronuojančiosios bendrovės išlaidos paskirstomos taip, kaip nurodyta 2 lentelėje.

  2   lentelė


  Aukštesnės ir žemesnės kategorijų lenktynėse dalyvaujančių žirgų skaičius | „Cheval français“ (ristūnų lenktynės) | „France Galop“ (šuoliavimo be kliūčių ir su kliūtimis lenktynės) |
| --- | --- | --- | --- |
| Bendras dalyvaujančių žirgų skaičius | 150 822 | 77 304 |
| Aukštesnės kategorijos lenktynėse dalyvaujančių žirgų skaičius | 58 112 (38,5 %) | 48 027 (62 %) |
| Žemesnės kategorijos lenktynėse dalyvaujančių žirgų skaičius | 92 170 (61,5 %) | 29 277 (38 %) |

(101)

Prancūzijos institucijos atsižvelgia į aukštesnės kategorijos lenktynėse dalyvaujančių žirgų skaičių, paskirstydamos kai kurias fiksuotas patronuojančiųjų bendrovių išlaidas tarp aukštesnės kategorijos ir žemesnės kategorijos lenktynių. Kiekvienos patronuojančiosios bendrovės išlaidos paskirstomos taip, kaip nurodyta 2 lentelėje.

2   lentelė

Aukštesnės ir žemesnės kategorijų lenktynėse dalyvaujančių žirgų skaičius

„Cheval français“ (ristūnų lenktynės)

„France Galop“ (šuoliavimo be kliūčių ir su kliūtimis lenktynės)

Bendras dalyvaujančių žirgų skaičius

150 822

77 304

Aukštesnės kategorijos lenktynėse dalyvaujančių žirgų skaičius

58 112 (38,5 %)

48 027 (62 %)

Žemesnės kategorijos lenktynėse dalyvaujančių žirgų skaičius

92 170 (61,5 %)

29 277 (38 %)

8.3.   Visuotinės svarbos išlaidų nustatymas ir mokesčio tarifo apskaičiavimas

8.3.1.   Visuotinės svarbos išlaidų nustatymas

| (102) | Prancūzijos institucijų pagal 2010 m. finansinius duomenis nustatytos visuotinės svarbos išlaidos toliau pristatomos pagal kategoriją. |
| --- | --- |

(102)

Prancūzijos institucijų pagal 2010 m. finansinius duomenis nustatytos visuotinės svarbos išlaidos toliau pristatomos pagal kategoriją.

8.3.2.   Skatinamoji parama

| (103) | Skatinamąją paramą (2010 m. – 493 mln. EUR) sudaro premijos ir išmokos, kurias patronuojančiosios bendrovės paskirsto žirgų, dalyvaujančių lenktynėse, kurias rengia lenktynių bendrovės, augintojams, savininkams ir žokėjams. Prancūzijos institucijos siūlo į visuotinės svarbos išlaidas įtraukti skatinamąją paramą, skiriamą per aukštesnės kategorijos lenktynes. Be to, jos siūlo į visuotinės svarbos išlaidas neįtraukti premijų, išmokamų tik žirgų, gimusių arba išaugintų Prancūzijoje ir dalyvaujančių šuoliavimo lenktynėse be kliūčių, savininkams, tokiu būdu atsižvelgdamos į Komisijos išreikštas abejones, ar mokestis atitiktų nediskriminavimo ir laisvės teikti paslaugas principus, jei iš parafiskalinio mokesčio būtų finansuojamos premijos, skirtos tik Prancūzijoje gimusių arba išaugintų žirgų augintojams ir savininkams (žr. 151–156 konstatuojamąsias dalis). Todėl Prancūzijos institucijos siūlo šioje kategorijoje atsižvelgti į 321 mln. EUR visuotinės svarbos išlaidų (t. y. apie 65 % visos lenktynes organizuojančių bendrovių patronuojančiųjų bendrovių skirtos skatinamosios paramos). |
| --- | --- |

(103)

Skatinamąją paramą (2010 m. – 493 mln. EUR) sudaro premijos ir išmokos, kurias patronuojančiosios bendrovės paskirsto žirgų, dalyvaujančių lenktynėse, kurias rengia lenktynių bendrovės, augintojams, savininkams ir žokėjams. Prancūzijos institucijos siūlo į visuotinės svarbos išlaidas įtraukti skatinamąją paramą, skiriamą per aukštesnės kategorijos lenktynes. Be to, jos siūlo į visuotinės svarbos išlaidas neįtraukti premijų, išmokamų tik žirgų, gimusių arba išaugintų Prancūzijoje ir dalyvaujančių šuoliavimo lenktynėse be kliūčių, savininkams, tokiu būdu atsižvelgdamos į Komisijos išreikštas abejones, ar mokestis atitiktų nediskriminavimo ir laisvės teikti paslaugas principus, jei iš parafiskalinio mokesčio būtų finansuojamos premijos, skirtos tik Prancūzijoje gimusių arba išaugintų žirgų augintojams ir savininkams (žr. 151–156 konstatuojamąsias dalis). Todėl Prancūzijos institucijos siūlo šioje kategorijoje atsižvelgti į 321 mln. EUR visuotinės svarbos išlaidų (t. y. apie 65 % visos lenktynes organizuojančių bendrovių patronuojančiųjų bendrovių skirtos skatinamosios paramos).

8.3.3.   Patronuojančiųjų bendrovių patiriamos organizavimo išlaidos

| (104) | Patronuojančiųjų bendrovių organizavimo išlaidas (2010 – [...] (27) EUR) sudaro būstinės veiklos, personalo ir rinkodaros išlaidos, hipodromų veiklos ir personalo išlaidos, taip pat hipodromų priežiūros ir statymo amortizavimo išlaidos. |
| --- | --- |

(104)

Patronuojančiųjų bendrovių organizavimo išlaidas (2010 – [...] (27) EUR) sudaro būstinės veiklos, personalo ir rinkodaros išlaidos, hipodromų veiklos ir personalo išlaidos, taip pat hipodromų priežiūros ir statymo amortizavimo išlaidos.

| (105) | Apskaičiuodamos visuotinės svarbos išlaidas, Prancūzijos institucijos į šias išlaidas atsižvelgia tik tuomet, jei jas galima priskirti aukštesnės kategorijos lenktynių organizavimui. Į kai kurias išlaidas, kurios dėl savo pobūdžio naudingos tik lenktynių bendrovėms (rinkodaros išlaidas), visiškai neatsižvelgiama, o kitos išlaidos, kaip antai būstinės išlaidos, paskirstomos atsižvelgiant į aukštesnės kategorijos lenktynėse dalyvaujančių žirgų skaičių. Šioje kategorijoje Prancūzijos institucijos siūlo atsižvelgti į [...] EUR (t. y. apie [...] % patronuojančiųjų bendrovių visų organizavimo išlaidų) visuotinės svarbos išlaidų. |
| --- | --- |

(105)

Apskaičiuodamos visuotinės svarbos išlaidas, Prancūzijos institucijos į šias išlaidas atsižvelgia tik tuomet, jei jas galima priskirti aukštesnės kategorijos lenktynių organizavimui. Į kai kurias išlaidas, kurios dėl savo pobūdžio naudingos tik lenktynių bendrovėms (rinkodaros išlaidas), visiškai neatsižvelgiama, o kitos išlaidos, kaip antai būstinės išlaidos, paskirstomos atsižvelgiant į aukštesnės kategorijos lenktynėse dalyvaujančių žirgų skaičių. Šioje kategorijoje Prancūzijos institucijos siūlo atsižvelgti į [...] EUR (t. y. apie [...] % patronuojančiųjų bendrovių visų organizavimo išlaidų) visuotinės svarbos išlaidų.

8.3.4.   Provincijos lenktynes organizuojančių bendrovių patiriamos organizavimo išlaidos

| (106) | 2010 m. 230 provincijos lenktynes organizuojančių bendrovių patyrė iš viso [...] EUR organizavimo išlaidų. Į visuotinės svarbos išlaidas Prancūzijos institucijos įtraukia tik [...] EUR (t. y. apie [...] provincijos lenktynes organizuojančių bendrovių patirtų visų organizavimo išlaidų) sumą, kurią sudaro 49 iš šių bendrovių organizuojamų aukštesnės kategorijos lenktynių išlaidos. |
| --- | --- |

(106)

2010 m. 230 provincijos lenktynes organizuojančių bendrovių patyrė iš viso [...] EUR organizavimo išlaidų. Į visuotinės svarbos išlaidas Prancūzijos institucijos įtraukia tik [...] EUR (t. y. apie [...] provincijos lenktynes organizuojančių bendrovių patirtų visų organizavimo išlaidų) sumą, kurią sudaro 49 iš šių bendrovių organizuojamų aukštesnės kategorijos lenktynių išlaidos.

8.3.5.   Lenktynių filmavimo ir transliavimo išlaidos

| (107) | Lenktynes organizuojančių bendrovių patronuojančiosios bendrovės finansuoja internetinių lošimų organizatoriams skirtą tiesioginį aukštesnės kategorijos lenktynių filmavimą ir transliavimą. Remiantis vaizdo medžiaga galima, pavyzdžiui, kontroliuoti lenktynių finišo rezultatus. Prancūzijos institucijos mano, kad ši medžiaga, susijusi tik su aukštesnės kategorijos lenktynėmis, naudinga visiems internetinių lošimų organizatoriams, nes, jei jos nebūtų, gerokai sumažėtų užstatomų sumų. Todėl, apskaičiuodamos visuotinės svarbos išlaidas, Prancūzijos institucijos atsižvelgia į visas aukštesnės kategorijos lenktynių filmavimo ir transliavimo išlaidas, t. y. 2010 m. – [...] EUR. |
| --- | --- |

(107)

Lenktynes organizuojančių bendrovių patronuojančiosios bendrovės finansuoja internetinių lošimų organizatoriams skirtą tiesioginį aukštesnės kategorijos lenktynių filmavimą ir transliavimą. Remiantis vaizdo medžiaga galima, pavyzdžiui, kontroliuoti lenktynių finišo rezultatus. Prancūzijos institucijos mano, kad ši medžiaga, susijusi tik su aukštesnės kategorijos lenktynėmis, naudinga visiems internetinių lošimų organizatoriams, nes, jei jos nebūtų, gerokai sumažėtų užstatomų sumų. Todėl, apskaičiuodamos visuotinės svarbos išlaidas, Prancūzijos institucijos atsižvelgia į visas aukštesnės kategorijos lenktynių filmavimo ir transliavimo išlaidas, t. y. 2010 m. – [...] EUR.

| (108) | Tačiau į visuotinės svarbos išlaidas neįtraukiamos kitos žirgininkystės sektoriaus populiarinimo, pavyzdžiui, per įvairius televizijos kanalus, išlaidos (28). Reikia pažymėti, kad lenktynių filmavimo ir transliavimo išlaidos nebuvo įtrauktos į pirmajame pranešime minėtas viešųjų paslaugų teikimo išlaidas. |
| --- | --- |

(108)

Tačiau į visuotinės svarbos išlaidas neįtraukiamos kitos žirgininkystės sektoriaus populiarinimo, pavyzdžiui, per įvairius televizijos kanalus, išlaidos (28). Reikia pažymėti, kad lenktynių filmavimo ir transliavimo išlaidos nebuvo įtrauktos į pirmajame pranešime minėtas viešųjų paslaugų teikimo išlaidas.

8.3.6.   Kova su dopingu

| (109) | Kova su dopingu per aukštesnės kategorijos lenktynes yra itin svarbi, kad rengiamos lenktynės būtų kokybiškos, o lažybų operacijos – teisingos. Todėl į visuotinės svarbos išlaidas Prancūzijos institucijos įtraukia visas šias išlaidas, t. y. 2010 m. – [...] EUR. |
| --- | --- |

(109)

Kova su dopingu per aukštesnės kategorijos lenktynes yra itin svarbi, kad rengiamos lenktynės būtų kokybiškos, o lažybų operacijos – teisingos. Todėl į visuotinės svarbos išlaidas Prancūzijos institucijos įtraukia visas šias išlaidas, t. y. 2010 m. – [...] EUR.

8.3.7.   Mokymas ir socialinė veikla

| (110) | 2010 m. aukštos kvalifikacijos darbuotojų, dirbančių žirgų lenktynių sektoriuje (kinkinių vežėjų, žokėjų, jojikų ir kt.), mokymo išlaidos siekė [...] EUR. Į visuotinės svarbos išlaidas Prancūzijos institucijos įtraukia [...] EUR sumą, kuri atitinka aukštesnės kategorijos lenktynių dalį. |
| --- | --- |

(110)

2010 m. aukštos kvalifikacijos darbuotojų, dirbančių žirgų lenktynių sektoriuje (kinkinių vežėjų, žokėjų, jojikų ir kt.), mokymo išlaidos siekė [...] EUR. Į visuotinės svarbos išlaidas Prancūzijos institucijos įtraukia [...] EUR sumą, kuri atitinka aukštesnės kategorijos lenktynių dalį.

8.3.8.   Lenktynių bendrovių pajamos

| (111) | Iš visuotinės svarbos išlaidų išskaičiuojami lenktynių bendrovių nuosavi ištekliai (pavyzdžiui, žiūrovų sumokėti įėjimo mokesčiai), priskirtini lenktynių organizavimui ([...] EUR). |
| --- | --- |

(111)

Iš visuotinės svarbos išlaidų išskaičiuojami lenktynių bendrovių nuosavi ištekliai (pavyzdžiui, žiūrovų sumokėti įėjimo mokesčiai), priskirtini lenktynių organizavimui ([...] EUR).

8.3.9.   Maksimalaus mokesčio tarifo apskaičiavimas

| (112) | Remiantis naująja sistema, maksimalus N metų mokesčio tarifas apskaičiuojamas, N-2 metų visuotinės svarbos išlaidas padalijant iš visų N-2 metais per internetines ir fizines lenktynių lažybas užstatytų sumų. |
| --- | --- |

(112)

Remiantis naująja sistema, maksimalus N metų mokesčio tarifas apskaičiuojamas, N-2 metų visuotinės svarbos išlaidas padalijant iš visų N-2 metais per internetines ir fizines lenktynių lažybas užstatytų sumų.

Formula

| (113) | Apskaičiuojant tokiu būdu nuo 2012 m. ir remiantis 2010 m. finansiniais duomenimis (žr. 3 lentelę), gaunamas maksimalus 5,6 % tarifas, nes atsižvelgiama į visas visuotinės svarbos išlaidas – 519 mln. EUR. Taikant pirmajame pranešime numatytą sistemą, būtų gautas 8 % tarifas, apskaičiuotas atsižvelgiant į visas išlaidas – 747 mln. EUR.

  3   lentelė


  2012 m. mokesčio tarifo apskaičiavimas | Visuotinės svarbos išlaidos
  (2010 m.)
  ([...] EUR) | Viešųjų paslaugų, apie kurias pranešta, išlaidos
  (2010 m.)
  ([...] (EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| Skatinamoji parama | [...] | [...] |
| Patronuojančiųjų bendrovių patiriamos organizavimo išlaidos | [...] | [...] |
| Provincijos bendrovių patiriamos organizavimo išlaidos | [...] | [...] |
| Lenktynių filmavimo ir transliavimo išlaidos | [...] | [...] (30) |
| Kovos su dopingu išlaidos | [...] | [...] |
| Mokymo ir socialinės veiklos išlaidos | [...] | [...] |
| a) | Iš viso išlaidų |

(113)

Apskaičiuojant tokiu būdu nuo 2012 m. ir remiantis 2010 m. finansiniais duomenimis (žr. 3 lentelę), gaunamas maksimalus 5,6 % tarifas, nes atsižvelgiama į visas visuotinės svarbos išlaidas – 519 mln. EUR. Taikant pirmajame pranešime numatytą sistemą, būtų gautas 8 % tarifas, apskaičiuotas atsižvelgiant į visas išlaidas – 747 mln. EUR.

3   lentelė

2012 m. mokesčio tarifo apskaičiavimas

Visuotinės svarbos išlaidos

(2010 m.)

([...] EUR)

Viešųjų paslaugų, apie kurias pranešta, išlaidos

(2010 m.)

([...] (EUR)

Skatinamoji parama

[...]

[...]

Patronuojančiųjų bendrovių patiriamos organizavimo išlaidos

[...]

[...]

Provincijos bendrovių patiriamos organizavimo išlaidos

[...]

[...]

Lenktynių filmavimo ir transliavimo išlaidos

[...]

[...] (30)

Kovos su dopingu išlaidos

[...]

[...]

Mokymo ir socialinės veiklos išlaidos

[...]

[...]

a)

Iš viso išlaidų

[...]

[...]

| b) | Lenktynių bendrovių nuosavi ištekliai |
| --- | --- |

b)

Lenktynių bendrovių nuosavi ištekliai

[...]

Formula

519

747

| d) | Iš viso per internetines ir fizines lenktynių lažybas užstatytų sumų |
| --- | --- |

d)

Iš viso per internetines ir fizines lenktynių lažybas užstatytų sumų

9 286

Formula

5,6 %

8 %

9.   PRIEMONĖS VERTINIMAS

| (114) | Kaip pažymėta 90 konstatuojamojoje dalyje, šiame sprendime nagrinėjimas tik lenktynių bendrovėms skirtos priemonės, apie kurią pranešė Prancūzija, suderinamumas su vidaus rinka. Kaip nurodyta 90 konstatuojamojoje dalyje, sprendimas neturi jokios įtakos būsimai Komisijos pozicijai dėl kai kurių suinteresuotųjų šalių kritikuotų ir 89 konstatuojamojoje dalyje minėtų papildomų priemonių, kurios gali būti skirtos PMU arba lenktynių bendrovėms. |
| --- | --- |

(114)

Kaip pažymėta 90 konstatuojamojoje dalyje, šiame sprendime nagrinėjimas tik lenktynių bendrovėms skirtos priemonės, apie kurią pranešė Prancūzija, suderinamumas su vidaus rinka. Kaip nurodyta 90 konstatuojamojoje dalyje, sprendimas neturi jokios įtakos būsimai Komisijos pozicijai dėl kai kurių suinteresuotųjų šalių kritikuotų ir 89 konstatuojamojoje dalyje minėtų papildomų priemonių, kurios gali būti skirtos PMU arba lenktynių bendrovėms.

9.1.   Valstybės pagalbos buvimas pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį

| (115) | Sprendime pradėti procedūrą Komisija padarė išvadą, kad priemonė, apie kurią pranešta, nėra valstybės pagalba (31) pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Prancūzijos institucijos niekada neužginčijo nei šios išvados, nei priemonės laikymo valstybės pagalba po pranešimo pakeitimo 2013 m. balandžio 29 d. |
| --- | --- |

(115)

Sprendime pradėti procedūrą Komisija padarė išvadą, kad priemonė, apie kurią pranešta, nėra valstybės pagalba (31) pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Prancūzijos institucijos niekada neužginčijo nei šios išvados, nei priemonės laikymo valstybės pagalba po pranešimo pakeitimo 2013 m. balandžio 29 d.

| (116) | Vis dėlto, atsižvelgiant ir į kai kurių suinteresuotųjų šalių komentarus, toliau išdėstomos priemonės laikymo valstybės pagalba priežastys. |
| --- | --- |

(116)

Vis dėlto, atsižvelgiant ir į kai kurių suinteresuotųjų šalių komentarus, toliau išdėstomos priemonės laikymo valstybės pagalba priežastys.

9.1.1.   Valstybiniai ištekliai

| (117) | Remiantis Komisijos ir Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktika, valstybinių išteklių sąvoka pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį apima visus finansinius išteklius, kuriuos valdžios institucijos gali naudoti ekonominės veiklos vykdytojams remti, neatsižvelgdamos į tai, ar šie ištekliai yra, ar ne, nuolatinis minėtų valdžios institucijų turtas. Todėl, net jei sumos, susijusios su priemone, nėra nuolatinis valdžios institucijų turtas, tai, kad jos yra nuolatos valstybės kontroliuojamos, taigi, yra kompetentingų nacionalinių valdžios institucijų dispozicijoje, yra pakankamas pagrindas laikyti jas valstybiniais ištekliais (32). Be to, tai, kad iš pradžių ištekliai buvo privatūs, netrukdo pagal šią nuostatą jų laikyti valstybiniais ištekliais (33). |
| --- | --- |

(117)

Remiantis Komisijos ir Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktika, valstybinių išteklių sąvoka pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį apima visus finansinius išteklius, kuriuos valdžios institucijos gali naudoti ekonominės veiklos vykdytojams remti, neatsižvelgdamos į tai, ar šie ištekliai yra, ar ne, nuolatinis minėtų valdžios institucijų turtas. Todėl, net jei sumos, susijusios su priemone, nėra nuolatinis valdžios institucijų turtas, tai, kad jos yra nuolatos valstybės kontroliuojamos, taigi, yra kompetentingų nacionalinių valdžios institucijų dispozicijoje, yra pakankamas pagrindas laikyti jas valstybiniais ištekliais (32). Be to, tai, kad iš pradžių ištekliai buvo privatūs, netrukdo pagal šią nuostatą jų laikyti valstybiniais ištekliais (33).

| (118) | Remiantis Teisingumo Teismo ir Bendrojo teismo praktika, vien to, kad subsidijų sistema, kuri naudinga tam tikriems konkretaus sektoriaus ekonominės veiklos vykdytojams, yra visiškai arba iš dalies finansuojama viešosios institucijos nustatytais ir iš ekonominės veiklos vykdytojų renkamais įnašais, nepakanka, kad ši sistema nebūtų laikoma valstybės pagalba (34). |
| --- | --- |

(118)

Remiantis Teisingumo Teismo ir Bendrojo teismo praktika, vien to, kad subsidijų sistema, kuri naudinga tam tikriems konkretaus sektoriaus ekonominės veiklos vykdytojams, yra visiškai arba iš dalies finansuojama viešosios institucijos nustatytais ir iš ekonominės veiklos vykdytojų renkamais įnašais, nepakanka, kad ši sistema nebūtų laikoma valstybės pagalba (34).

| (119) | Šioje byloje žirgų lenktynių internetinių lažybų mokestis yra nustatomas priverstine tvarka pagal nacionalinės teisės aktą (2010 m. gegužės 12 d. įstatymą), o jo lėšos pagal tą patį teisės aktą skiriamos lenktynių bendrovėms, kurios yra priemonės lėšų gavėjos. Taigi, priemonė finansuojama iš valstybinių išteklių. |
| --- | --- |

(119)

Šioje byloje žirgų lenktynių internetinių lažybų mokestis yra nustatomas priverstine tvarka pagal nacionalinės teisės aktą (2010 m. gegužės 12 d. įstatymą), o jo lėšos pagal tą patį teisės aktą skiriamos lenktynių bendrovėms, kurios yra priemonės lėšų gavėjos. Taigi, priemonė finansuojama iš valstybinių išteklių.

9.1.2.   Pranašumas

| (120) | A priori priemonė, apie kurią pranešta ir kuri parafiskalinio mokesčio, kuriuo apmokestinamos internetinės lenktynių lažybos, pajamoms taikoma siekiant finansuoti veiklą, kurią šiuo metu lenktynių bendrovės finansuoja iš savų pajamų, suteikia ekonominį pranašumą lenktynių bendrovėms. Dalis einamosios lenktynių bendrovių veiklos, kaip antai žirgų lenktynių organizavimo, iš tiesų finansuojama iš valstybinių išteklių. |
| --- | --- |

(120)

A priori priemonė, apie kurią pranešta ir kuri parafiskalinio mokesčio, kuriuo apmokestinamos internetinės lenktynių lažybos, pajamoms taikoma siekiant finansuoti veiklą, kurią šiuo metu lenktynių bendrovės finansuoja iš savų pajamų, suteikia ekonominį pranašumą lenktynių bendrovėms. Dalis einamosios lenktynių bendrovių veiklos, kaip antai žirgų lenktynių organizavimo, iš tiesų finansuojama iš valstybinių išteklių.

| (121) | Be to, lenktynių bendrovės de facto yra ir internetinių lažybų organizatorės, nes jos turi PMU partnerių statusą. Dėl ekonominių interesų grupės statuso PMU yra skaidri organizacija. Todėl PMU pajamos iš lenktynių lažybų veiklos pervedamos lenktynių bendrovėms, kurios iš šių pajamų finansuoja PMU plėtrą ir kartu organizuoja lenktynes. Beje, dideles investicijas į PMU veiklos plėtrą gali prireikus atlikti tik šios lenktynių bendrovės. |
| --- | --- |

(121)

Be to, lenktynių bendrovės de facto yra ir internetinių lažybų organizatorės, nes jos turi PMU partnerių statusą. Dėl ekonominių interesų grupės statuso PMU yra skaidri organizacija. Todėl PMU pajamos iš lenktynių lažybų veiklos pervedamos lenktynių bendrovėms, kurios iš šių pajamų finansuoja PMU plėtrą ir kartu organizuoja lenktynes. Beje, dideles investicijas į PMU veiklos plėtrą gali prireikus atlikti tik šios lenktynių bendrovės.

| (122) | Todėl netiesioginis priemonės, kuria siekiama lenktynių bendrovėms užtikrinti tam tikrą pajamų lygį, jei PMU veikla smuktų dėl internetinių lenktynių lažybų rinkos atvėrimo konkurencijai, poveikis būtų suteikti joms galimybę apsaugoti ir sustiprinti PMU poziciją šioje rinkoje. |
| --- | --- |

(122)

Todėl netiesioginis priemonės, kuria siekiama lenktynių bendrovėms užtikrinti tam tikrą pajamų lygį, jei PMU veikla smuktų dėl internetinių lenktynių lažybų rinkos atvėrimo konkurencijai, poveikis būtų suteikti joms galimybę apsaugoti ir sustiprinti PMU poziciją šioje rinkoje.

9.1.3.   Atrankumas

| (123) | Kadangi didžioji parafiskalinio mokesčio, kuriuo apmokestinami internetinių lenktynių lažybų organizatoriai, pajamų dalis būtų pervedama PMU priklausančioms lenktynių bendrovėms, priemonė yra akivaizdžiai atranki. |
| --- | --- |

(123)

Kadangi didžioji parafiskalinio mokesčio, kuriuo apmokestinami internetinių lenktynių lažybų organizatoriai, pajamų dalis būtų pervedama PMU priklausančioms lenktynių bendrovėms, priemonė yra akivaizdžiai atranki.

9.1.4.   Konkurencijos iškraipymas ir poveikis tarpusavio prekybai

| (124) | Turi būti vertinamas ne tik lenktynių organizavimo, bet ir lažybų veiklos poveikis tarpusavio prekybai ir konkurencijos iškraipymas. |
| --- | --- |

(124)

Turi būti vertinamas ne tik lenktynių organizavimo, bet ir lažybų veiklos poveikis tarpusavio prekybai ir konkurencijos iškraipymas.

| (125) | Pranešime 97/C 163/03 dėl lenktynių bendrovėms ir PMU tariamai skirtos pagalbos (35) Komisija išreiškė nuomonę, kad egzistuoja Bendrijos žirgų lenktynių lažybų rinka, kad lažybinių rinkimas per žirgų lenktynes yra susijęs su Bendrijos vidaus prekyba ir kad šiuos pinigus renkančios įmonės konkuruoja tarpusavyje. |
| --- | --- |

(125)

Pranešime 97/C 163/03 dėl lenktynių bendrovėms ir PMU tariamai skirtos pagalbos (35) Komisija išreiškė nuomonę, kad egzistuoja Bendrijos žirgų lenktynių lažybų rinka, kad lažybinių rinkimas per žirgų lenktynes yra susijęs su Bendrijos vidaus prekyba ir kad šiuos pinigus renkančios įmonės konkuruoja tarpusavyje.

| (126) | Dėl mokesčio, kuris bus naudingas tik Žemės ūkio ministro patvirtintoms lenktynių bendrovėms, gali būti iškraipyta konkurencija žirgų lenktynių lažybų organizatorių ir lenktynių organizavimo rinkoje, kurioje lenktynių bendrovės veikia kartu. |
| --- | --- |

(126)

Dėl mokesčio, kuris bus naudingas tik Žemės ūkio ministro patvirtintoms lenktynių bendrovėms, gali būti iškraipyta konkurencija žirgų lenktynių lažybų organizatorių ir lenktynių organizavimo rinkoje, kurioje lenktynių bendrovės veikia kartu.

| (127) | Be to, verta pažymėti, kad 2010 m. lapkričio 2 d. Dekrete Nr. 2010-1314 dėl žirgų lenktynių bendrovėms tenkančių su viešosiomis paslaugomis susijusių įsipareigojimų ir patronuojančiųjų bendrovių įsikišimo sąlygų numatyta, kad lenktynių bendrovės „siekia užtikrinti, kad Prancūzijoje rengiamos varžybos būtų tokios pat patrauklios kaip ir užsienyje rengiamos varžybos, ir taip skatinti jose dalyvauti geriausius dalyvius“. |
| --- | --- |

(127)

Be to, verta pažymėti, kad 2010 m. lapkričio 2 d. Dekrete Nr. 2010-1314 dėl žirgų lenktynių bendrovėms tenkančių su viešosiomis paslaugomis susijusių įsipareigojimų ir patronuojančiųjų bendrovių įsikišimo sąlygų numatyta, kad lenktynių bendrovės „siekia užtikrinti, kad Prancūzijoje rengiamos varžybos būtų tokios pat patrauklios kaip ir užsienyje rengiamos varžybos, ir taip skatinti jose dalyvauti geriausius dalyvius“.

| (128) | Kadangi priemonė, apie kurią pranešė Prancūzijos institucijos, Prancūzijos lenktynių bendrovėms sudaro geresnes nei kitoms Europos lenktynių bendrovėms sąlygas išlaikyti aukštą premijų lygį (36) ir tokiu būdu užsitikrinti geriausių žirgų savininkų lojalumą (pavyzdžiui, išvengti, kad jie žirgus parduotų užsienyje), pritraukti lažybininkų ir gauti kuo daugiau pajamų iš rengiamų lažybų, ji gali iškraipyti konkurenciją tarp skirtingų valstybių narių lenktynių bendrovių. |
| --- | --- |

(128)

Kadangi priemonė, apie kurią pranešė Prancūzijos institucijos, Prancūzijos lenktynių bendrovėms sudaro geresnes nei kitoms Europos lenktynių bendrovėms sąlygas išlaikyti aukštą premijų lygį (36) ir tokiu būdu užsitikrinti geriausių žirgų savininkų lojalumą (pavyzdžiui, išvengti, kad jie žirgus parduotų užsienyje), pritraukti lažybininkų ir gauti kuo daugiau pajamų iš rengiamų lažybų, ji gali iškraipyti konkurenciją tarp skirtingų valstybių narių lenktynių bendrovių.

| (129) | Taip pat galima pažymėti, kad Prancūzijos lenktynes administruoja kitų valstybių narių lažybų organizatoriai (37). Todėl lenktynių bendrovėms skirta priemonė gali daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(129)

Taip pat galima pažymėti, kad Prancūzijos lenktynes administruoja kitų valstybių narių lažybų organizatoriai (37). Todėl lenktynių bendrovėms skirta priemonė gali daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.

9.2.   Priemonės suderinamumas su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą

| (130) | Komisijos nuomone, priemonę, apie kurią pranešta, galima laikyti suderinama su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punkte numatytą išimtį: „pagalba, skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui.“ |
| --- | --- |

(130)

Komisijos nuomone, priemonę, apie kurią pranešta, galima laikyti suderinama su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punkte numatytą išimtį: „pagalba, skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui.“

| (131) | Remdamasi minėtu straipsniu, Komisija iš tiesų suderinamais pripažino kelis pagalbos, kuria siekta iš tam tikro sektoriaus įmonėms taikomo mokesčio finansuoti visam sektoriui naudingą bendrą veiklą, atvejus, nes šių priemonių paskirtis buvo skatinti techninę įmonių pažangą, gerinti kokybę, stiprinti konkurencingumą, didinti našumą ir pritaikyti jas prie rinkos poreikių (38). |
| --- | --- |

(131)

Remdamasi minėtu straipsniu, Komisija iš tiesų suderinamais pripažino kelis pagalbos, kuria siekta iš tam tikro sektoriaus įmonėms taikomo mokesčio finansuoti visam sektoriui naudingą bendrą veiklą, atvejus, nes šių priemonių paskirtis buvo skatinti techninę įmonių pažangą, gerinti kokybę, stiprinti konkurencingumą, didinti našumą ir pritaikyti jas prie rinkos poreikių (38).

| (132) | Naujoji sistema, apie kurią pranešė Prancūzijos institucijos, atitinka tokį požiūrį: priemonė yra pagalba žirgininkystės sektoriui, naudinga visiems apmokestinamiems žirgų lenktynių internetinių lažybų organizatoriams. Todėl svarbiausia nustatant, ar pagalba gali būti suderinama, yra patikrinti, ar iš mokesčio finansuojamos išlaidos yra visuotinės svarbos. Be to, dėl parafiskalinį mokestį ir pagalbą lenktynių bendrovėms siejančio glaudaus ryšio (39) sprendime pradėti procedūrą buvo priminta, kad pagalbos suderinamumas negali būti vertinamas netikrinant, ar mokestis yra suderinamas su SESV 56 straipsnyje nustatytu laisvės teikti paslaugas principu ir SESV 110 straipsnyje nustatytu nediskriminavimo principu (40). |
| --- | --- |

(132)

Naujoji sistema, apie kurią pranešė Prancūzijos institucijos, atitinka tokį požiūrį: priemonė yra pagalba žirgininkystės sektoriui, naudinga visiems apmokestinamiems žirgų lenktynių internetinių lažybų organizatoriams. Todėl svarbiausia nustatant, ar pagalba gali būti suderinama, yra patikrinti, ar iš mokesčio finansuojamos išlaidos yra visuotinės svarbos. Be to, dėl parafiskalinį mokestį ir pagalbą lenktynių bendrovėms siejančio glaudaus ryšio (39) sprendime pradėti procedūrą buvo priminta, kad pagalbos suderinamumas negali būti vertinamas netikrinant, ar mokestis yra suderinamas su SESV 56 straipsnyje nustatytu laisvės teikti paslaugas principu ir SESV 110 straipsnyje nustatytu nediskriminavimo principu (40).

| (133) | Laikydamasi 131 konstatuojamojoje dalyje minėto požiūrio, Komisija mano, kad priemonei, apie kurią pranešta, nėra taikytinos šiuo metu galiojančios SESV 107 straipsnio 3 dalies c punkto taikymo gairės, tačiau ji gali būti tiesiogiai patvirtinta remiantis šia Sutarties nuostata. Siekdama nustatyti, ar pagalbos priemonė yra suderinama su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą, Komisija įvertina teigiamą priemonės poveikį (visuotinės svarbos tikslo pasiekimas) ir galimą neigiamą poveikį (tarpusavio prekybos ir konkurencijos iškraipymas) (41). Priemonė nagrinėjama trimis etapais, iškeliant šiuos klausimus:






  1. | ar pagalbos priemone siekiama aiškiai nustatyto visuotinės svarbos tikslo? |
| --- | --- | --- |

(133)

Laikydamasi 131 konstatuojamojoje dalyje minėto požiūrio, Komisija mano, kad priemonei, apie kurią pranešta, nėra taikytinos šiuo metu galiojančios SESV 107 straipsnio 3 dalies c punkto taikymo gairės, tačiau ji gali būti tiesiogiai patvirtinta remiantis šia Sutarties nuostata. Siekdama nustatyti, ar pagalbos priemonė yra suderinama su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą, Komisija įvertina teigiamą priemonės poveikį (visuotinės svarbos tikslo pasiekimas) ir galimą neigiamą poveikį (tarpusavio prekybos ir konkurencijos iškraipymas) (41). Priemonė nagrinėjama trimis etapais, iškeliant šiuos klausimus:

1.

ar pagalbos priemone siekiama aiškiai nustatyto visuotinės svarbos tikslo?

| 2. | jei taip, ar pagalbos priemonė yra tinkama priemonė visuotinės svarbos tikslui pasiekti? Šiuo tikslu turi būti išnagrinėti šie klausimai:






  a) | ar pagalba yra tinkama priemonė, o gal yra kitų arba tinkamesnių priemonių? |
| --- | --- | --- |

2.

jei taip, ar pagalbos priemonė yra tinkama priemonė visuotinės svarbos tikslui pasiekti? Šiuo tikslu turi būti išnagrinėti šie klausimai:

a)

ar pagalba yra tinkama priemonė, o gal yra kitų arba tinkamesnių priemonių?

| b) | ar pagalba turi skatinamąjį poveikį? |
| --- | --- |

b)

ar pagalba turi skatinamąjį poveikį?

| c) | ar pagalba yra proporcinga siekiamiems tikslams? |
| --- | --- |

c)

ar pagalba yra proporcinga siekiamiems tikslams?

| 3. | ar konkurencijos iškraipymas ir poveikis tarpusavio prekybai yra tokie riboti, kad bendras priemonės poveikis yra teigiamas? |
| --- | --- |

3.

ar konkurencijos iškraipymas ir poveikis tarpusavio prekybai yra tokie riboti, kad bendras priemonės poveikis yra teigiamas?

9.2.1.   Visuotinės svarbos tikslas

| (134) | Pagal šią priemonę žirgų lenktynių, dėl kurių vyksta lažybos, finansavimo našta tolygiai paskirstoma tarp įvairių internetinių lažybų organizatorių ir taip sudaromos sąlygos sąžiningai šių organizatorių konkurencijai naujoje liberalizuotoje internetinių lažybų rinkoje. Todėl priemonė taip pat padeda siekti internetinių lošimų sektoriaus liberalizavimo tikslo, laikantis SESV 56 straipsniu įteisinto laisvės teikti paslaugas Sąjungos viduje principo. |
| --- | --- |

(134)

Pagal šią priemonę žirgų lenktynių, dėl kurių vyksta lažybos, finansavimo našta tolygiai paskirstoma tarp įvairių internetinių lažybų organizatorių ir taip sudaromos sąlygos sąžiningai šių organizatorių konkurencijai naujoje liberalizuotoje internetinių lažybų rinkoje. Todėl priemonė taip pat padeda siekti internetinių lošimų sektoriaus liberalizavimo tikslo, laikantis SESV 56 straipsniu įteisinto laisvės teikti paslaugas Sąjungos viduje principo.

| (135) | Prancūzijos internetinių lošimų sektoriaus liberalizavimas atitinka 2011 m. kovo 24 d. Europos Komisijos žaliojoje knygoje „Internetiniai lošimai vidaus rinkoje“ (42) nustatytą tikslą padėti valstybėse narėse sukurti internetinių lošimų teisinę sistemą ir taip užtikrinti daugiau teisinio tikrumo visoms suinteresuotosioms šalims. |
| --- | --- |

(135)

Prancūzijos internetinių lošimų sektoriaus liberalizavimas atitinka 2011 m. kovo 24 d. Europos Komisijos žaliojoje knygoje „Internetiniai lošimai vidaus rinkoje“ (42) nustatytą tikslą padėti valstybėse narėse sukurti internetinių lošimų teisinę sistemą ir taip užtikrinti daugiau teisinio tikrumo visoms suinteresuotosioms šalims.

| (136) | Prancūzijos internetinių lošimų sektoriaus liberalizavimas taip pat atitinka 2012 m. spalio 23 d. Europos Komisijos komunikate dėl internetinių lošimų (43) pabrėžtą tikslą sukurti valstybėse narėse internetinių lošimų teisinę sistemą ir taip suteikti daugiau teisinio aiškumo visoms suinteresuotosioms šalims. |
| --- | --- |

(136)

Prancūzijos internetinių lošimų sektoriaus liberalizavimas taip pat atitinka 2012 m. spalio 23 d. Europos Komisijos komunikate dėl internetinių lošimų (43) pabrėžtą tikslą sukurti valstybėse narėse internetinių lošimų teisinę sistemą ir taip suteikti daugiau teisinio aiškumo visoms suinteresuotosioms šalims.

| (137) | Be to, priemonė, apie kurią pranešta, skatina racionalią žirgų produkcijos plėtrą ir žirgų auginimą, o tai taip pat yra visuotinės svarbos tikslas. 1990 m. birželio 26 d. Direktyvos 90/428/EEB dėl prekybos varžyboms skirtais arklinių šeimos gyvūnais, nustatančioje dalyvavimo varžybose sąlygas (44) konstatuojamosiose dalyse Taryba pripažįsta, kad svarbu „užtikrinti racionalų arklininkystės augimą“, ir primena, „kad arklinių šeimos gyvūnų, ypač arklių, veisimas ir auginimas paprastai priskiriamas ūkininkavimo sektoriui [ir kad] tai yra dalies žemės ūkiu besiverčiančių gyventojų pajamų šaltinis“. |
| --- | --- |

(137)

Be to, priemonė, apie kurią pranešta, skatina racionalią žirgų produkcijos plėtrą ir žirgų auginimą, o tai taip pat yra visuotinės svarbos tikslas. 1990 m. birželio 26 d. Direktyvos 90/428/EEB dėl prekybos varžyboms skirtais arklinių šeimos gyvūnais, nustatančioje dalyvavimo varžybose sąlygas (44) konstatuojamosiose dalyse Taryba pripažįsta, kad svarbu „užtikrinti racionalų arklininkystės augimą“, ir primena, „kad arklinių šeimos gyvūnų, ypač arklių, veisimas ir auginimas paprastai priskiriamas ūkininkavimo sektoriui [ir kad] tai yra dalies žemės ūkiu besiverčiančių gyventojų pajamų šaltinis“.

| (138) | Todėl Komisija daro išvadą, kad priemone, apie kurią pranešė Prancūzijos institucijos, siekiama aiškiai nustatytų visuotinės svarbos tikslų. |
| --- | --- |

(138)

Todėl Komisija daro išvadą, kad priemone, apie kurią pranešė Prancūzijos institucijos, siekiama aiškiai nustatytų visuotinės svarbos tikslų.

9.2.2.   Priemonės tinkamumas

| (139) | Pagalbos priemonė yra laikoma reikalinga ir proporcinga, jei ji yra tinkama priemonė nustatytam visuotinės svarbos tikslui pasiekti, jei ji turi skatinamąjį poveikį pagalbos gavėjams ir jei ji neiškraipo konkurencijos. |
| --- | --- |

(139)

Pagalbos priemonė yra laikoma reikalinga ir proporcinga, jei ji yra tinkama priemonė nustatytam visuotinės svarbos tikslui pasiekti, jei ji turi skatinamąjį poveikį pagalbos gavėjams ir jei ji neiškraipo konkurencijos.

9.2.3.   Pagalba yra tinkama priemonė

| (140) | Prancūzijos vyriausybė nusprendė liberalizuoti žirgų lenktynių internetinių lažybų rinką. Iki rinkos liberalizavimo žirgų lenktynės beveik išimtinai buvo finansuojamos iš pajamų, gautų lenktynių bendrovėms per PMU organizuojant žirgų lenktynių lažybas. Pagalbos priemonės tikslas – paskirstyti žirgų lenktynių finansavimo naštą tarp visų organizatorių, turinčių leidimą teikti žirgų lenktynių internetinių lažybų paslaugas Prancūzijos rinkoje. Todėl ji visiškai tinka sąžiningai konkurencijai tarp žirgų lenktynių lažybų organizatorių užtikrinti, neleidžiant PMU konkurentams užimti internetinių lažybų rinkos, jei jie neprisideda prie žirgų lenktynių organizavimo išlaidų finansavimo. Todėl priemone užtikrinama žirgų lenktynių ateitis ir teigiamas jų poveikis žirgų auginimui bei visam žirgininkystės sektoriui. |
| --- | --- |

(140)

Prancūzijos vyriausybė nusprendė liberalizuoti žirgų lenktynių internetinių lažybų rinką. Iki rinkos liberalizavimo žirgų lenktynės beveik išimtinai buvo finansuojamos iš pajamų, gautų lenktynių bendrovėms per PMU organizuojant žirgų lenktynių lažybas. Pagalbos priemonės tikslas – paskirstyti žirgų lenktynių finansavimo naštą tarp visų organizatorių, turinčių leidimą teikti žirgų lenktynių internetinių lažybų paslaugas Prancūzijos rinkoje. Todėl ji visiškai tinka sąžiningai konkurencijai tarp žirgų lenktynių lažybų organizatorių užtikrinti, neleidžiant PMU konkurentams užimti internetinių lažybų rinkos, jei jie neprisideda prie žirgų lenktynių organizavimo išlaidų finansavimo. Todėl priemone užtikrinama žirgų lenktynių ateitis ir teigiamas jų poveikis žirgų auginimui bei visam žirgininkystės sektoriui.

| (141) | 2011 m. kovo 24 d. žaliojoje knygoje „Internetiniai lošimai vidaus rinkoje“ Komisija pažymi, kad „Žirgų lenktynių ypatumas, palyginti su kitomis sporto rūšimis, yra tas, kad jos pirmiausia domina lošėjus. Taigi, jų perpektyvumas labiau nei kitų sporto šakų priklauso nuo to, ar pakankamai didelė dalis iš lažybų gautų pajamų vėl investuojama į šią veiklą.“ (45) |
| --- | --- |

(141)

2011 m. kovo 24 d. žaliojoje knygoje „Internetiniai lošimai vidaus rinkoje“ Komisija pažymi, kad „Žirgų lenktynių ypatumas, palyginti su kitomis sporto rūšimis, yra tas, kad jos pirmiausia domina lošėjus. Taigi, jų perpektyvumas labiau nei kitų sporto šakų priklauso nuo to, ar pakankamai didelė dalis iš lažybų gautų pajamų vėl investuojama į šią veiklą.“ (45)

| (142) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, matyti, kad priemonė, apie kurią pranešė Prancūzijos institucijos, yra tinkama siekiant tikslo užtikrinti žirgų lenktynių ateitį ir sąžiningą konkurenciją naujoje liberalizuotoje žirgų lenktynių internetinių lažybų rinkoje. |
| --- | --- |

(142)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, matyti, kad priemonė, apie kurią pranešė Prancūzijos institucijos, yra tinkama siekiant tikslo užtikrinti žirgų lenktynių ateitį ir sąžiningą konkurenciją naujoje liberalizuotoje žirgų lenktynių internetinių lažybų rinkoje.

9.2.4.   Skatinamasis pagalbos poveikis

| (143) | Jei priemonė nebūtų taikoma, ilgainiui dėl didėjančios konkurencijos žirgų lenktynių lažybų sektoriuje lenktynių bendrovės gautų mažiau pajamų, todėl sektorius susiaurėtų ar net išnyktų. |
| --- | --- |

(143)

Jei priemonė nebūtų taikoma, ilgainiui dėl didėjančios konkurencijos žirgų lenktynių lažybų sektoriuje lenktynių bendrovės gautų mažiau pajamų, todėl sektorius susiaurėtų ar net išnyktų.

| (144) | Atsižvelgiant į tai, kad lenktynių bendrovių veikla finansuojama iš pajamų, gaunamų iš žirgų lenktynių lažybų, pagalbos priemonė turi tiesioginį poveikį lenktynių bendrovėms – skatina jas tęsti ir plėtoti žirgų lenktynių organizavimo veiklą. |
| --- | --- |

(144)

Atsižvelgiant į tai, kad lenktynių bendrovių veikla finansuojama iš pajamų, gaunamų iš žirgų lenktynių lažybų, pagalbos priemonė turi tiesioginį poveikį lenktynių bendrovėms – skatina jas tęsti ir plėtoti žirgų lenktynių organizavimo veiklą.

9.2.5.   Pagalbos proporcingumas

| (145) | Pagalbos priemone siekiama užtikrinti proporcingą žirgų lenktynių lažybų organizatorių išlaidų, tiesiogiai susijusių su aukštesnės kategorijos lenktynių organizavimu, finansavimą. Mokesčio tarifo apskaičiavimo mechanizmu užtikrinama, kad visa apmokestinama žirgų lenktynių internetinių lažybų suma, taigi, ir visa pagalbos lenktynių bendrovėms suma neviršytų visos visuotinės svarbos išlaidų sumos. |
| --- | --- |

(145)

Pagalbos priemone siekiama užtikrinti proporcingą žirgų lenktynių lažybų organizatorių išlaidų, tiesiogiai susijusių su aukštesnės kategorijos lenktynių organizavimu, finansavimą. Mokesčio tarifo apskaičiavimo mechanizmu užtikrinama, kad visa apmokestinama žirgų lenktynių internetinių lažybų suma, taigi, ir visa pagalbos lenktynių bendrovėms suma neviršytų visos visuotinės svarbos išlaidų sumos.

| (146) | Todėl visas kitas lenktynių bendrovių išlaidas – žemesnės kategorijos lenktynių finansavimo ar išlaidų, kurios gali būti naudingos PMU, bet ne kitiems žirgų lenktynių lažybų organizatoriams – turi apmokėti pačios lenktynių bendrovės. |
| --- | --- |

(146)

Todėl visas kitas lenktynių bendrovių išlaidas – žemesnės kategorijos lenktynių finansavimo ar išlaidų, kurios gali būti naudingos PMU, bet ne kitiems žirgų lenktynių lažybų organizatoriams – turi apmokėti pačios lenktynių bendrovės.

| (147) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija mano, kad pagalbos priemonė atitinka proporcingumo kriterijų. |
| --- | --- |

(147)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija mano, kad pagalbos priemonė atitinka proporcingumo kriterijų.

9.2.6.   Poveikis konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai

| (148) | Pagalba lenktynių bendrovėms galėtų pakenkti konkurencijai tarp Europos žirgų lenktynių organizatorių, jei ji nebūtų proporcinga. Kadangi priemonė yra proporcinga (žr. 145–147 konstatuojamąsias dalis), rizikos, kad lenktynių bendrovėms bus suteiktas neproporcingas pranašumas, nėra. |
| --- | --- |

(148)

Pagalba lenktynių bendrovėms galėtų pakenkti konkurencijai tarp Europos žirgų lenktynių organizatorių, jei ji nebūtų proporcinga. Kadangi priemonė yra proporcinga (žr. 145–147 konstatuojamąsias dalis), rizikos, kad lenktynių bendrovėms bus suteiktas neproporcingas pranašumas, nėra.

| (149) | Be to, pagalba galėtų turėti tam tikrą neigiamą poveikį konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai, jei paaiškėtų, kad jos finansavimo būdas, t. y. žirgų lenktynių internetinėms lažyboms taikomas mokestis, pažeistų SESV 56 straipsnyje nustatytą laisvės teikti paslaugas principą ir SESV 110 straipsnyje nustatytą nediskriminavimo principą. Remdamasi toliau pateikiama analize, Komisija daro išvadą, kad tokio neigiamo poveikio nėra. Iš tikrųjų, visa priemone konkurencija yra skatinama, nes ja tarp žirgų lenktynių internetinių lažybų organizatorių užtikrinama sąžininga konkurencija. |
| --- | --- |

(149)

Be to, pagalba galėtų turėti tam tikrą neigiamą poveikį konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai, jei paaiškėtų, kad jos finansavimo būdas, t. y. žirgų lenktynių internetinėms lažyboms taikomas mokestis, pažeistų SESV 56 straipsnyje nustatytą laisvės teikti paslaugas principą ir SESV 110 straipsnyje nustatytą nediskriminavimo principą. Remdamasi toliau pateikiama analize, Komisija daro išvadą, kad tokio neigiamo poveikio nėra. Iš tikrųjų, visa priemone konkurencija yra skatinama, nes ja tarp žirgų lenktynių internetinių lažybų organizatorių užtikrinama sąžininga konkurencija.

9.2.7.   Mokesčio suderinamumas su laisvės teikti paslaugas ir nediskriminavimo principais

| (150) | Priemonėje, apie kurią pranešta pirmajame pranešime, Komisija nustatė tris galimus diskriminacijos ir trukdymo taikyti laisvės teikti paslaugas principą lygmenis, kurie apibūdinami toliau. Prancūzijos institucijos atsižvelgė į kiekvieną Komisijos nustatytą rizikos veiksnį, pakeisdamos pirmajame pranešime numatytą sistemą arba ją papildydamos pakankamais įsipareigojimais. |
| --- | --- |

(150)

Priemonėje, apie kurią pranešta pirmajame pranešime, Komisija nustatė tris galimus diskriminacijos ir trukdymo taikyti laisvės teikti paslaugas principą lygmenis, kurie apibūdinami toliau. Prancūzijos institucijos atsižvelgė į kiekvieną Komisijos nustatytą rizikos veiksnį, pakeisdamos pirmajame pranešime numatytą sistemą arba ją papildydamos pakankamais įsipareigojimais.

9.2.8.   Diskriminacija dėl kai kurių premijų paskirstymo

| (151) | Komisijos nuomone, tai, kad premijos augintojams ir savininkams yra finansuojamos iš mokesčio, keltų problemų, jei premijos būtų skiriamos tik Prancūzijoje gimusių ir užaugintų žirgų augintojams ir savininkams (kaip šuoliavimo lenktynių atveju). Tokiu būdu, siekiant finansuoti premijas, kurios skiriamos tik Prancūzijoje gimusių ir auginamų žirgų augintojams ir savininkams, būtų apmokestinami Europos organizatoriai, kurie įsisteigę ne Prancūzijoje. |
| --- | --- |

(151)

Komisijos nuomone, tai, kad premijos augintojams ir savininkams yra finansuojamos iš mokesčio, keltų problemų, jei premijos būtų skiriamos tik Prancūzijoje gimusių ir užaugintų žirgų augintojams ir savininkams (kaip šuoliavimo lenktynių atveju). Tokiu būdu, siekiant finansuoti premijas, kurios skiriamos tik Prancūzijoje gimusių ir auginamų žirgų augintojams ir savininkams, būtų apmokestinami Europos organizatoriai, kurie įsisteigę ne Prancūzijoje.

| (152) | Siekdamos išspręsti 151 konstatuojamojoje dalyje minėtą problemą, Prancūzijos institucijos į bendras iš mokesčio finansuotinas išlaidas neįtraukė premijų, kurios skirtos tik Prancūzijoje gimusių ir auginamų žirgų augintojams ir savininkams (žr. 103 konstatuojamąjį dalį). |
| --- | --- |

(152)

Siekdamos išspręsti 151 konstatuojamojoje dalyje minėtą problemą, Prancūzijos institucijos į bendras iš mokesčio finansuotinas išlaidas neįtraukė premijų, kurios skirtos tik Prancūzijoje gimusių ir auginamų žirgų augintojams ir savininkams (žr. 103 konstatuojamąjį dalį).

9.2.9.   Žirgų lenktynių lažybų organizatorių diskriminacija dėl iš mokesčio gaunamos naudos

| (153) | Mokestis, kuriuo iš esmės PMU konkurentų lėšos pervedamos lenktynių bendrovėms, kurios irgi rengia internetines lažybas, būtų diskriminacinis, jei iš jo būtų finansuojamos išlaidos, kurios naudingesnės lenktynių bendrovėms ir PMU nei kitiems lažybų organizatoriams. |
| --- | --- |

(153)

Mokestis, kuriuo iš esmės PMU konkurentų lėšos pervedamos lenktynių bendrovėms, kurios irgi rengia internetines lažybas, būtų diskriminacinis, jei iš jo būtų finansuojamos išlaidos, kurios naudingesnės lenktynių bendrovėms ir PMU nei kitiems lažybų organizatoriams.

| (154) | Komisijos nuomone, rizika, kad žirgų lenktynių lažybų organizatoriai gali būti diskriminuojami dėl iš mokesčio gaunamos naudos, sumažėja, jei finansuojamos išlaidos yra svarbios visiems žirgų lenktynių lažybų organizatoriams. |
| --- | --- |

(154)

Komisijos nuomone, rizika, kad žirgų lenktynių lažybų organizatoriai gali būti diskriminuojami dėl iš mokesčio gaunamos naudos, sumažėja, jei finansuojamos išlaidos yra svarbios visiems žirgų lenktynių lažybų organizatoriams.

| (155) | Vis dėlto, Komisijos nuomone, kadangi šios visuotinės svarbos išlaidos ateityje kis, būtina kontroliuoti šiuos pokyčius, kurie iš esmės priklauso nuo lenktynių bendrovių priimamų sprendimų, ypač dėl skatinamosios paramos. Reikia neleisti lenktynių bendrovėms pernelyg didinti skatinamosios paramos, jei jos išlaidas iš dalies padengia PMU konkurentai, kuriems tuomet būtų taikomas didesnis mokesčio tarifas. |
| --- | --- |

(155)

Vis dėlto, Komisijos nuomone, kadangi šios visuotinės svarbos išlaidos ateityje kis, būtina kontroliuoti šiuos pokyčius, kurie iš esmės priklauso nuo lenktynių bendrovių priimamų sprendimų, ypač dėl skatinamosios paramos. Reikia neleisti lenktynių bendrovėms pernelyg didinti skatinamosios paramos, jei jos išlaidas iš dalies padengia PMU konkurentai, kuriems tuomet būtų taikomas didesnis mokesčio tarifas.

| (156) | Siekdamos išvengti tokios rizikos ir užtikrinti, kad visuotinės svarbos išlaidos netaptų pernelyg didelės, Prancūzijos institucijos įsipareigojo toliau taikyti tokias kontrolės priemones:






  — | pagal 1997 m. gegužės 5 d. Dekretą Nr. 97-456 dėl žirgų lenktynių bendrovių ir totalizatoriaus ir jo V antraštinę dalį „Finansų kontrolė“ valstybės ir visų pirma Žemės ūkio ministerijos bei Ekonomikos ir finansų ministerijos vykdomą griežtą visų lenktynių bendrovių finansų kontrolę; |
| --- | --- | --- |

(156)

Siekdamos išvengti tokios rizikos ir užtikrinti, kad visuotinės svarbos išlaidos netaptų pernelyg didelės, Prancūzijos institucijos įsipareigojo toliau taikyti tokias kontrolės priemones:

—

pagal 1997 m. gegužės 5 d. Dekretą Nr. 97-456 dėl žirgų lenktynių bendrovių ir totalizatoriaus ir jo V antraštinę dalį „Finansų kontrolė“ valstybės ir visų pirma Žemės ūkio ministerijos bei Ekonomikos ir finansų ministerijos vykdomą griežtą visų lenktynių bendrovių finansų kontrolę;

| — | Audito tarnybos vykdomą teisės aktuose nustatytą visų parafiskalinių mokesčių pajamų gavėjų kontrolę. |
| --- | --- |

—

Audito tarnybos vykdomą teisės aktuose nustatytą visų parafiskalinių mokesčių pajamų gavėjų kontrolę.

| (157) | Komisijos nuomone, taikydamos minėtas kontrolės priemones, Prancūzijos institucijos galės užtikrinti, kad visuotinės svarbos išlaidos netaptų pernelyg didelės ir dėl to nepadidėtų lenktynių bendrovių iš mokesčio gaunama nauda. Visuotinės svarbos išlaidų kitimą Komisija taip pat vertins remdamasi Prancūzijos institucijų pateiksima taikymo ataskaita (žr. 94 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(157)

Komisijos nuomone, taikydamos minėtas kontrolės priemones, Prancūzijos institucijos galės užtikrinti, kad visuotinės svarbos išlaidos netaptų pernelyg didelės ir dėl to nepadidėtų lenktynių bendrovių iš mokesčio gaunama nauda. Visuotinės svarbos išlaidų kitimą Komisija taip pat vertins remdamasi Prancūzijos institucijų pateiksima taikymo ataskaita (žr. 94 konstatuojamąją dalį).

9.2.10.   Žirgų lenktynių lažybų organizatorių diskriminacija dėl prievolės sumokėti mokestį

| (158) | Reikia priminti, kad PMU turi fizinių lažybų rengimo monopolį ir kad todėl turi naudos ir iš aukštesnės kategorijos lenktynių, nors neturi vykdyti prievolės sumokėti parafiskalinį mokestį. Komisijos nuomone, svarbu užtikrinti, kad, kaip ir internetinių lažybų organizatorių, įskaitant PMU, pajamos, pajamos, kurias PMU gauna iš fizinių lažybų monopolio, būtų irgi skiriamos aukštesnės kategorijos lenktynėms finansuoti. |
| --- | --- |

(158)

Reikia priminti, kad PMU turi fizinių lažybų rengimo monopolį ir kad todėl turi naudos ir iš aukštesnės kategorijos lenktynių, nors neturi vykdyti prievolės sumokėti parafiskalinį mokestį. Komisijos nuomone, svarbu užtikrinti, kad, kaip ir internetinių lažybų organizatorių, įskaitant PMU, pajamos, pajamos, kurias PMU gauna iš fizinių lažybų monopolio, būtų irgi skiriamos aukštesnės kategorijos lenktynėms finansuoti.

| (159) | Prancūzijos institucijos mano, kad fizinių ir internetinių lažybų neutralumas yra užtikrinamas, nes:






  — | iš PMU monopolio gaunamų pajamų žirgininkystės sektoriui pervedama gerokai daugiau nei iš mokesčio, kurį numatyta taikyti internetinėms lažyboms: nustatyta, kad 2011–2012 m., taikant 2010 m. įstatymą, sektoriui pervesta beveik 10 % užstatytų sumų (ataskaitos apie PMU grynąjį pelną, gautą iš sumų, užstatytų per fizines lažybas, duomenimis). Ši 10 % procentinė dalis yra gerokai didesnė už mokesčio, kuriuo apmokestinamos žirgų lenktynių internetinės lažybos, tarifą – 5,6 %; |
| --- | --- | --- |

(159)

Prancūzijos institucijos mano, kad fizinių ir internetinių lažybų neutralumas yra užtikrinamas, nes:

—

iš PMU monopolio gaunamų pajamų žirgininkystės sektoriui pervedama gerokai daugiau nei iš mokesčio, kurį numatyta taikyti internetinėms lažyboms: nustatyta, kad 2011–2012 m., taikant 2010 m. įstatymą, sektoriui pervesta beveik 10 % užstatytų sumų (ataskaitos apie PMU grynąjį pelną, gautą iš sumų, užstatytų per fizines lažybas, duomenimis). Ši 10 % procentinė dalis yra gerokai didesnė už mokesčio, kuriuo apmokestinamos žirgų lenktynių internetinės lažybos, tarifą – 5,6 %;

| — | lenktynių bendrovės, kurios posėdžiauja PMU administratorių taryboje, ir visų pirma lenktynes organizuojančių bendrovių patronuojančiosios bendrovės, turinčios 40 % balsų, taip pat yra suinteresuotos, kad PMU įnašas, nuo kurio priklauso jų metinis išteklių lygis, nemažėtų, juo labiau kad bet koks PMU įnašo sumažinimas darytų poveikį ne tik aukštesnės kategorijos lenktynių organizavimui, bet ir žemesnės kategorijos lenktynių, kurios finansuojamos tik iš žirgininkystės sektoriui PMU pervedamų pajamų, organizavimui. |
| --- | --- |

—

lenktynių bendrovės, kurios posėdžiauja PMU administratorių taryboje, ir visų pirma lenktynes organizuojančių bendrovių patronuojančiosios bendrovės, turinčios 40 % balsų, taip pat yra suinteresuotos, kad PMU įnašas, nuo kurio priklauso jų metinis išteklių lygis, nemažėtų, juo labiau kad bet koks PMU įnašo sumažinimas darytų poveikį ne tik aukštesnės kategorijos lenktynių organizavimui, bet ir žemesnės kategorijos lenktynių, kurios finansuojamos tik iš žirgininkystės sektoriui PMU pervedamų pajamų, organizavimui.

| (160) | Vis dėlto Prancūzijos institucijos įsipareigojo per valstybės atstovus, kurie yra PMU administratorių tarybos nariai ir turi 40 % balsų, pareikalauti, kad kiekvienais metais PMU žirgininkystės sektoriui pervestų per jo rengiamas fizines žirgų lenktynių lažybas užstatytų sumų dalį, lygią internetinėms žirgų lenktynių lažyboms taikomo parafiskalinio mokesčio dydžiui arba jį viršijančią. |
| --- | --- |

(160)

Vis dėlto Prancūzijos institucijos įsipareigojo per valstybės atstovus, kurie yra PMU administratorių tarybos nariai ir turi 40 % balsų, pareikalauti, kad kiekvienais metais PMU žirgininkystės sektoriui pervestų per jo rengiamas fizines žirgų lenktynių lažybas užstatytų sumų dalį, lygią internetinėms žirgų lenktynių lažyboms taikomo parafiskalinio mokesčio dydžiui arba jį viršijančią.

| (161) | Jei PMU biudžete numatyta sektoriaus kapitalo grąža būtų mažesnė už internetinėms žirgų lenktynių lažyboms taikomo parafiskalinio mokesčio dydį ir jei lenktynių bendrovės tokį biudžetą patvirtintų ir dėl to PMU administratorių taryboje valstybės atstovai sudarytų tik mažumą, Prancūzijos institucijos įsipareigoja užtikrinti, kad kompetentingi ministrai pasinaudotų teise nepatvirtinti biudžeto, kaip numatyta 1997 m. gegužės 5 d. Dekreto Nr. 97-456 dėl žirgų lenktynių bendrovių ir totalizatoriaus 33 straipsnyje: „12 straipsnio I dalyje minėtų lenktynių bendrovių ir bendrųjų įstaigų biudžetas ir jo pakeitimai, atlikti einamaisiais biudžetiniais metais, tampa vykdytini tik po to, kai juos patvirtina 34 straipsnyje nurodytos institucijos. Biudžetas ir jo pakeitimai laikomi patvirtintais, jei per vieną mėnesį nuo dokumentų gavimo šios institucijos nesiima veiksmų. Jei iki biudžetinių metų pradžios nepriimta nė vieno sprendimo, investicijų lėšas draudžiama panaudoti, o į ankstesnių metų biudžetą įtrauktos veiklos lėšos, iš kurių išskaičiuojama 5 %, galima panaudoti iki biudžeto projekto patvirtinimo.“ |
| --- | --- |

(161)

Jei PMU biudžete numatyta sektoriaus kapitalo grąža būtų mažesnė už internetinėms žirgų lenktynių lažyboms taikomo parafiskalinio mokesčio dydį ir jei lenktynių bendrovės tokį biudžetą patvirtintų ir dėl to PMU administratorių taryboje valstybės atstovai sudarytų tik mažumą, Prancūzijos institucijos įsipareigoja užtikrinti, kad kompetentingi ministrai pasinaudotų teise nepatvirtinti biudžeto, kaip numatyta 1997 m. gegužės 5 d. Dekreto Nr. 97-456 dėl žirgų lenktynių bendrovių ir totalizatoriaus 33 straipsnyje: „12 straipsnio I dalyje minėtų lenktynių bendrovių ir bendrųjų įstaigų biudžetas ir jo pakeitimai, atlikti einamaisiais biudžetiniais metais, tampa vykdytini tik po to, kai juos patvirtina 34 straipsnyje nurodytos institucijos. Biudžetas ir jo pakeitimai laikomi patvirtintais, jei per vieną mėnesį nuo dokumentų gavimo šios institucijos nesiima veiksmų. Jei iki biudžetinių metų pradžios nepriimta nė vieno sprendimo, investicijų lėšas draudžiama panaudoti, o į ankstesnių metų biudžetą įtrauktos veiklos lėšos, iš kurių išskaičiuojama 5 %, galima panaudoti iki biudžeto projekto patvirtinimo.“

| (162) | Komisijos nuomone, fizinių ir internetinių lažybų mokesčio neutralumą galima laikyti užtikrintu, atsižvelgiant į minėtus Prancūzijos institucijos įsipareigojimus ir ypatingus PMU, lenktynių bendrovių ir valstybės santykius. Šį klausimą Komisija taip pat vertins remdamasi Prancūzijos institucijų pateiksima taikymo ataskaita (žr. 94 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(162)

Komisijos nuomone, fizinių ir internetinių lažybų mokesčio neutralumą galima laikyti užtikrintu, atsižvelgiant į minėtus Prancūzijos institucijos įsipareigojimus ir ypatingus PMU, lenktynių bendrovių ir valstybės santykius. Šį klausimą Komisija taip pat vertins remdamasi Prancūzijos institucijų pateiksima taikymo ataskaita (žr. 94 konstatuojamąją dalį).

| (163) | Iš pateiktos analizės Komisija daro išvadą, kad mokestis, iš kurio finansuojama pagalbos lenktynių bendrovėms priemonė, yra suderinamas su laisvės teikti paslaugas ir nediskriminavimo principais. Taigi, priemonės finansavimo būdas negali paveikti prekybos sąlygų taip, kad tai prieštarautų bendram interesui. Todėl Komisija mano, kad priemonė yra suderinama su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą. |
| --- | --- |

(163)

Iš pateiktos analizės Komisija daro išvadą, kad mokestis, iš kurio finansuojama pagalbos lenktynių bendrovėms priemonė, yra suderinamas su laisvės teikti paslaugas ir nediskriminavimo principais. Taigi, priemonės finansavimo būdas negali paveikti prekybos sąlygų taip, kad tai prieštarautų bendram interesui. Todėl Komisija mano, kad priemonė yra suderinama su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą.

10.   IŠVADA

| (164) | Komisija mano, kad pakeista pagalbos priemonė, apie kurią pranešta, yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(164)

Komisija mano, kad pakeista pagalbos priemonė, apie kurią pranešta, yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

| (165) | Vis dėlto Komisija mano, kad pagalba atitinka sąlygas, kad ją būtų galima laikyti suderinama su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą. |
| --- | --- |

(165)

Vis dėlto Komisija mano, kad pagalba atitinka sąlygas, kad ją būtų galima laikyti suderinama su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą.

| (166) | Komisija mano, kad Prancūzijos atlikti pagalbos finansavimo būdo pakeitimai sudaro sąlygas užtikrinti mokesčio atitiktį SESV 56 straipsnyje nustatytam laisvės teikti paslaugas principui ir SESV 110 straipsnyje nustatytam nediskriminavimo principui, |
| --- | --- |

(166)

Komisija mano, kad Prancūzijos atlikti pagalbos finansavimo būdo pakeitimai sudaro sąlygas užtikrinti mokesčio atitiktį SESV 56 straipsnyje nustatytam laisvės teikti paslaugas principui ir SESV 110 straipsnyje nustatytam nediskriminavimo principui,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Valstybės pagalba, kurią Prancūzija ketina skirti lenktynių bendrovėms, yra suderinama su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą.

Todėl šią pagalbą skirti leidžiama.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Prancūzijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2013 m. birželio 19 d.

Komisijos vardu

Joaquín ALMUNIA

Pirmininko pavaduotojas

---

(1)  2009 m. gruodžio 1 d. EB sutarties 87 ir 88 straipsniai tapo atitinkamai Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 107 ir 108 straipsniais. Šios abiejų sutarčių nuostatos iš esmės sutampa. Šiame sprendime nuorodos į SESV 107 ir 108 straipsnius prireikus turėtų būti suprastos kaip nuorodos į atitinkamai EB sutarties 87 ir 88 straipsnius. SESV taip pat padaryta tam tikrų terminijos pakeitimų, pavyzdžiui, terminas „Bendrija“ pakeistas terminu „Sąjunga“, „bendroji rinka“ – „vidaus rinka“, o „Pirmosios instancijos teismas“ – „Bendruoju Teismu“. Šiame sprendime vartojama SESV terminija.

1

(2)  OL L 10, 2011 1 14, p. 4.

2

(3)  Žr. 2 išnašą.

3

(4)  Žr. visų pirma IP/10/1597.

4

(5)  Žr. visų pirma IP/06/1362.

5

(6)  Žr. visų pirma IP/07/909.

6

(7)  Ekonominių interesų grupė – tai savo kapitalo neturinti skaidri organizacija, kurią jos nariai steigia, kad kartu vykdytų tam tikrą veiklą.

7

(8)  Žemės ūkio ministras tvirtina kiekvienos kategorijos žirgų lenktynes (ristūnų, šuoliavimo be kliūčių ir su kliūtimis) organizuojančių bendrovių patronuojančiąją bendrovę: ristūnų lenktynes organizuojančių bendrovių patronuojančioji bendrovė yra „Cheval Français“, o šuoliavimo be kliūčių ir su kliūtimis lenktynes organizuojančių bendrovių patronuojančioji bendrovė – „France Galop“. Šios patronuojančiosios bendrovės atlieka itin svarbų vaidmenį organizuojant kiekvienos kategorijos lenktynes, dėl kurių vyksta lažybos.

8

(9)  2008 m. – 5,8 %, 2009 m. – 7,2 %.

9

(10)  2008 m. – 736,4 mln. EUR, 2009 m. – 731,4 mln. EUR.

10

(11)  Patronuojančiosios bendrovės mokesčio pajamas paskirstytų tarp įvairių gavėjų: lenktynių bendrovių (įskaitant pačias patronuojančiąsias bendroves), „Fédération nationale des courses françaises“ (Prancūzijos nacionalinės lenktynių federacijos), „Laboratoire des courses hippiques“ (Žirgų lenktynių laboratorijos), „Groupement technique des hippodromes parisiens“ (Paryžiaus hipodromų techninės grupės), „Association de formation et d'action sociale des écuries de courses“ (Žirgynų darbuotojų mokymus rengiančios ir šios srities socialinę veiklą vykdančios organizacijos) ir regioninių federacijų.

11

(12)  Atskaitos metai būtų N-2, nes tuomet būtų mokesčio tarifui apskaičiuoti reikalingų finansinių duomenų.

12

(13)  Bendrojo mokesčių kodekso 302a ZG straipsnis.

13

(14)  2010 m. lapkričio 2 d. Dekretas Nr. 2010-1314 dėl žirgų lenktynių bendrovėms tenkančių su viešosiomis paslaugomis susijusių įsipareigojimų ir patronuojančiųjų bendrovių įsikišimo sąlygų.

14

(15)  Visos išlaidos – 775 mln. EUR, pajamos – 28 mln. EUR.

15

(16)  Prancūzijos institucijos apie priemonę pranešė remdamosi Bendrijos bendrosiomis nuostatomis dėl valstybės pagalbos kompensacijos už viešąją paslaugą forma, OL C 297, 2005 11 29.

16

(17)  2007–2013 m. nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gairės, OL C 54, 2006 3 4.

17

(18)  Bendrijos 2007–2013 m. valstybės pagalbos žemės ūkio ir miškų sektoriuose gairės, OL C 319, 2006 12 27.

18

(19)  Žr. 1999 m. rugsėjo 21 d. sprendimą Albany, C-67/96, Rink. p. I-5751.

19

Albany

(20)  1990 m. birželio 26 d. Tarybos direktyvoje 90-428/EEB dėl prekybos varžyboms skirtais arklinių šeimos gyvūnais.

20

(21)  Žr. 1998 m. sausio 27 d. Sprendimo Ladbroke prieš Komisiją, T-67/94, Rink. p. II- 1, 143 punktą.

21

Ladbroke prieš Komisiją

(22)  Valstybės tarybos nuomonė Nr. 383.270, pateikta per 2009 m. lapkričio 26 d. posėdį.

22

(23)  Nustatytus 1891 m. įstatymu ir 2010 m. lapkričio 2 d. Dekretu Nr. 2010-1314.

23

(24)  Tai, pavyzdžiui, rodo 1979 m. vasario 9 d. Valstybės tarybos sprendimas byloje Nr. 141204: „Tiek iš 1891 m. birželio 2 d. įstatymo nuostatų, tiek iš totalizatoriams taikytinų teisės aktų matyti, kad lenktynių bendrovės, kaip bendrovės, kurioms pavesta organizuoti lenktynes ir totalizatorius, nevykdo su viešosiomis paslaugomis susijusių įgaliojimų, tačiau turi privačiosios teisės juridinių asmenų, kuriuos kontroliuoja viešoji valdžia, požymių.“

24

(25)  2011 m. sausio 20 d. Konkurencijos institucijos nuomonė dėl internetinių lažybų ir azartinių lošimų sektoriaus.

25

(26)  Dėl aukštesnės kategorijos lenktynių gali būti lažinamasi ne tik internetu, bet ir fiziniuose PMU pardavimo punktuose.

26

(27)  Konfidenciali informacija

27

(28)  Pavyzdžiui, kanalo „France 3“ transliuojamos laidos „La minute hippique“ išlaidos.

28

(29)  Atskaitos metai būtų N-2, nes tuomet būtų mokesčio tarifui apskaičiuoti reikalingų finansinių duomenų.

29

(30)  Į lenktynių filmavimo ir transliavimo išlaidas nebuvo atsižvelgta apskaičiuojant viešųjų paslaugų išlaidas pirmajame pranešime.

30

(31)  Žr. Sprendimo pradėti procedūrą 79 konstatuojamąją dalį.

31

(32)  2000 m. gegužės 16 d. Teisingumo Teismo sprendimo Prancūzija ir Ladbroke Racing prieš Komisiją, C-83/98 P, Rink. p. I-3271, 50 punktas ir 2002 m. gegužės 16 d. Teisingumo Teismo sprendimo Prancūzija prieš Komisiją, C-482/99, Rink. p. I-4397, 37 punktas.

32

Prancūzija ir Ladbroke Racing prieš Komisiją

Prancūzija prieš Komisiją

(33)  1996 m. gruodžio 12 d. Bendrojo teismo sprendimo Air France prieš Komisiją, T-358/94, Rink. p. II-2109, 63–65 punktai ir 2012 m. rugsėjo 27 d. Bendrojo teismo sprendimo Fedecom prieš Komisiją, T-243/09, dar nepaskelbto Rinkinyje, 48 punktas.

33

Air France prieš Komisiją

Fedecom prieš Komisiją

(34)  1977 m. kovo 22 d. Teisingumo Teismo sprendimo Steinike ir Weinlig, 78/76, Rink. p. 595, 22 punktas ir 1987 m. lapkričio 11 d. Teisingumo Teismo sprendimo Prancūzija prieš Komisiją, 259/85, Rink. p. 4393, 23 punktas ir minėto Bendrojo teismo sprendimo Fedecom prieš Komisiją 49 punktas. Žr. šiuo klausimu ir 1974 m. liepos 2 d. Teisingumo Teismo sprendimo Italija prieš Komisiją, 173/73, Rink. p. 709, 27 ir 35 punktus.

34

Steinike ir Weinlig

Prancūzija prieš Komisiją

Fedecom prieš Komisiją

Italija prieš Komisiją

(35)  Pranešimo Nr. 97/C 163/03 dėl bylos C-4/97 (ex NN35/93) 4 puslapis: Pagal Sutarties 93 straipsnio 2 dalį valstybėms narėms ir kitoms suinteresuotosioms šalims Komisijos teikiamas pranešimas apie Prancūzijos tariamai skirtą pagalbą lenktynių bendrovėms, PMU ir PMH.

35

(36)  Beje, Prancūzijos institucijos nurodė, kad Prancūzijoje paskirstomų premijų ir išmokų lygis yra aukštesnis už Europos vidurkį.

36

(37)  Viename „Echos“ straipsnyje PMU generalinis direktorius Philippe Germond teigia, kad „2010 m. užsienio organizatoriai transliavo gerokai daugiau Prancūzijos varžybų (+20 %).“ Tame pačiame straipsnyje jis kalba ir apie svarbias sutartis, kurias PMU sudarė su vienu Graikijos organizatoriumi, taip pat apie Belgijoje su „Ladbrokes“ sudarytu susitarimu dėl bendro lažybinių paskirstymo.

37

(38)  Keli Komisijos sprendimų pavyzdžiai: dėl pagalbos (Nr. 472/2000) taikant parafiskalinį mokestį, siekiant finansuoti „Comité Interprofessionnel de Développement des Industries du Cuir“, „Maroquinerie“ ir „Chaussure“ vykdomą šiam sektoriui naudingą bendrą veiklą; dėl pagalbos (Nr. 163/2002) taikant parafiskalinį mokestį, siekiant finansuoti „Bureau National Interprofessionnel du Cognac“ vykdomą šiam sektoriui naudingą bendrą veiklą; dėl pagalbos (Nr. 496/2000) taikant parafiskalinį mokestį laikrodžiams, bižuterijai, juvelyriniams, auksiniams ir sidabriniams dirbiniams, siekiant finansuoti „Comité professionnel de développement de l’horlogerie, de la bijouterie, de la joaillerie et de l’orfèvrerie“ ir „Centre technique de l’industrie horlogère“ vykdomą šiam sektoriui naudingą bendrą veiklą.

38

(39)  Skiriamos pagalbos dydis tiesiogiai priklauso nuo gaunamų mokesčio pajamų.

39

(40)  Žr. Sprendimo pradėti procedūrą 57 konstatuojamąją dalį.

40

(41)  Žr. Valstybės pagalbos veiksmų plano „Mažesnė ir tikslingesnė valstybės pagalba: 2005–2009 m. valstybės pagalbos reformos programa“ (COM(2005) 107 galutinis) 19–20 punktus.

41

(42)  Europos Komisijos žalioji knyga „Internetiniai lošimai vidaus rinkoje“ (COM(2011) 128 galutinis), p. 7.

42

(43)  Europos Komisijos komunikatas „Kompleksiškos europinės internetinių lošimų sistemos kūrimas“ (COM(2012) 596), p. 4.

43

(44)  OL L 224, 1990 8 18, p. 60.

44

(45)  2011 m. kovo 24 d. žalioji knyga „Internetiniai lošimai vidaus rinkoje“ (COM(2011) 128 galutinis), žr. p. 35.

45

---

Klaidų ištaisymas

| 18.1.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 14/35 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 14/35

---

2013 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/50/ES, kuria iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/109/EB dėl informacijos apie emitentus, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje, skaidrumo reikalavimų suderinimo, Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/71/EB dėl prospekto, kuris turi būti skelbiamas, kai vertybiniai popieriai siūlomi visuomenei ar įtraukiami į prekybos sąrašą, ir Komisijos direktyva 2007/14/EB, nustatanti išsamias tam tikrų Direktyvos 2004/109/EB nuostatų įgyvendinimo taisykles, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 294, 2013 m. lapkričio 6 d.
  )

27 puslapis, 5 straipsnio pirma pastraipa:

yra:

„Ne vėliau kaip 2015 m. lapkričio 27 d.“,

turi būti:

„Ne vėliau kaip 2018 m. lapkričio 27 d.“

---