# Euroopan unionin L 298/2013

| | ISSN 1977-0812
  doi:10.3000/19770812.L_2013.298.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 298 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 56. vuosikerta8. marraskuuta 2013 |

ISSN 1977-0812

doi:10.3000/19770812.L_2013.298.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 298

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

56. vuosikerta8. marraskuuta 2013

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1106/2013, annettu 5 päivänä marraskuuta 2013, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tietyn Intiasta peräisin olevan ruostumattoman teräslangan tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta | 1 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1107/2013, annettu 5 päivänä marraskuuta 2013, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin [Carne de Bravo do Ribatejo (SAN)] | 17 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1108/2013, annettu 5 päivänä marraskuuta 2013, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin [Stromberger Pflaume (SAN)] | 19 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1109/2013, annettu 5 päivänä marraskuuta 2013, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin [Melone Mantovano (SMM)] | 21 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1110/2013, annettu 5 päivänä marraskuuta 2013, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin [Queso Los Beyos (SMM)] | 23 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1111/2013, annettu 5 päivänä marraskuuta 2013, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin [Lietuviškas varškės sūris (SMM)] | 25 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1112/2013, annettu 5 päivänä marraskuuta 2013, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin [Pan de Alfacar (SMM)] | 27 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1113/2013, annettu 7 päivänä marraskuuta 2013, valmisteiden Lactobacillus plantarum NCIMB 40027, Lactobacillus buchneri DSM 22501, Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323, Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 ja Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 hyväksymisestä kaikkien eläinlajien rehun lisäaineina (
  1
  ) | 29 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 1114/2013, annettu 7 päivänä marraskuuta 2013, asetuksen (EY) N:o 1857/2006 muuttamisesta sen soveltamisen keston osalta | 34 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1115/2013, annettu 7 päivänä marraskuuta 2013, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 36 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | 2013/640/EU |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 7 päivänä marraskuuta 2013, eurooppalaisen translationaalisen lääketieteen tutkimusinfrastruktuurin perustamisesta eurooppalaisena tutkimusinfrastruktuurikonsortiona (EATRIS ERIC) | 38 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1106/2013, annettu 5 päivänä marraskuuta 2013, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tietyn Intiasta peräisin olevan ruostumattoman teräslangan tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta

1

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1107/2013, annettu 5 päivänä marraskuuta 2013, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin [Carne de Bravo do Ribatejo (SAN)]

17

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1108/2013, annettu 5 päivänä marraskuuta 2013, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin [Stromberger Pflaume (SAN)]

19

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1109/2013, annettu 5 päivänä marraskuuta 2013, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin [Melone Mantovano (SMM)]

21

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1110/2013, annettu 5 päivänä marraskuuta 2013, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin [Queso Los Beyos (SMM)]

23

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1111/2013, annettu 5 päivänä marraskuuta 2013, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin [Lietuviškas varškės sūris (SMM)]

25

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1112/2013, annettu 5 päivänä marraskuuta 2013, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin [Pan de Alfacar (SMM)]

27

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1113/2013, annettu 7 päivänä marraskuuta 2013, valmisteiden Lactobacillus plantarum NCIMB 40027, Lactobacillus buchneri DSM 22501, Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323, Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 ja Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 hyväksymisestä kaikkien eläinlajien rehun lisäaineina (
  1
  )

Lactobacillus plantarum

Lactobacillus buchneri

Lactobacillus buchneri

Lactobacillus buchneri

Lactobacillus buchneri

1

29

*

Komission asetus (EU) N:o 1114/2013, annettu 7 päivänä marraskuuta 2013, asetuksen (EY) N:o 1857/2006 muuttamisesta sen soveltamisen keston osalta

34

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1115/2013, annettu 7 päivänä marraskuuta 2013, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

36

PÄÄTÖKSET

2013/640/EU

*

Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 7 päivänä marraskuuta 2013, eurooppalaisen translationaalisen lääketieteen tutkimusinfrastruktuurin perustamisesta eurooppalaisena tutkimusinfrastruktuurikonsortiona (EATRIS ERIC)

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 8.11.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 298/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 298/1

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1106/2013,

annettu 5 päivänä marraskuuta 2013,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tietyn Intiasta peräisin olevan ruostumattoman teräslangan tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   MENETTELY

1.   Väliaikaiset toimenpiteet

| (1) | Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, otti 3 päivänä toukokuuta 2013 asetuksella (EU) N:o 418/2013 (2), jäljempänä ’väliaikaista tullia koskeva asetus’, käyttöön väliaikaisen polkumyyntitullin tietyn Intiasta, jäljempänä ’asianomainen maa’, peräisin olevan ruostumattoman teräslangan tuonnissa Euroopan unioniin, jäljempänä ’unioni’. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, otti 3 päivänä toukokuuta 2013 asetuksella (EU) N:o 418/2013 (2), jäljempänä ’väliaikaista tullia koskeva asetus’, käyttöön väliaikaisen polkumyyntitullin tietyn Intiasta, jäljempänä ’asianomainen maa’, peräisin olevan ruostumattoman teräslangan tuonnissa Euroopan unioniin, jäljempänä ’unioni’.

| (2) | Tutkimus pantiin vireille, kun Euroopan rauta- ja terästeollisuuden liitto (Eurofer), jäljempänä ’valituksen tekijä’, oli tehnyt 28 päivänä kesäkuuta 2012 valituksen sellaisten unionin tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa yli 50 prosenttia tiettyjen ruostumattomien teräslankojen kokonaistuotannosta unionissa. |
| --- | --- |

(2)

Tutkimus pantiin vireille, kun Euroopan rauta- ja terästeollisuuden liitto (Eurofer), jäljempänä ’valituksen tekijä’, oli tehnyt 28 päivänä kesäkuuta 2012 valituksen sellaisten unionin tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa yli 50 prosenttia tiettyjen ruostumattomien teräslankojen kokonaistuotannosta unionissa.

| (3) | Rinnakkaisessa tukien vastaisessa tutkimuksessa komissio otti käyttöön väliaikaisen tasoitustullin tiettyjen asianomaisesta maasta peräisin olevien ruostumattomien teräslankojen tuonnissa asetuksella (EU) N:o 419/2013 (3) ja lopullisen tasoitustullin asetuksella (EU) N:o 861/2013 (4). |
| --- | --- |

(3)

Rinnakkaisessa tukien vastaisessa tutkimuksessa komissio otti käyttöön väliaikaisen tasoitustullin tiettyjen asianomaisesta maasta peräisin olevien ruostumattomien teräslankojen tuonnissa asetuksella (EU) N:o 419/2013 (3) ja lopullisen tasoitustullin asetuksella (EU) N:o 861/2013 (4).

2.   Tutkimuksen osapuolet

| (4) | Tutkimuksen alkuvaiheessa Intiassa toimivien vientiä harjoittavien tuottajien ja unionin tuottajien tutkimiseen käytettiin otantaa. Alkuvaiheessa otantaa kaavailtiin myös etuyhteydettömien tuojien osalta. Koska kaksi kolmesta otokseen valitusta tuojasta ei kuitenkaan palauttanut kyselylomaketta, otantaa ei voitu soveltaa tuojiin. Lopullisten päätelmien tekemiseen käytettiin kaikkia yhteistyössä toimivista tuojista saatavilla olevia tietoja erityisesti siltä osin kuin kyse oli unionin edusta. |
| --- | --- |

(4)

Tutkimuksen alkuvaiheessa Intiassa toimivien vientiä harjoittavien tuottajien ja unionin tuottajien tutkimiseen käytettiin otantaa. Alkuvaiheessa otantaa kaavailtiin myös etuyhteydettömien tuojien osalta. Koska kaksi kolmesta otokseen valitusta tuojasta ei kuitenkaan palauttanut kyselylomaketta, otantaa ei voitu soveltaa tuojiin. Lopullisten päätelmien tekemiseen käytettiin kaikkia yhteistyössä toimivista tuojista saatavilla olevia tietoja erityisesti siltä osin kuin kyse oli unionin edusta.

| (5) | Yksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että koska valituksen tekijöihin kuulumattomien tuottajien myyntiä ei käytetty unionin tuotannonalan kärsimän vahingon määrittämiseen, valittua unionin tuottajien otosta ei voitu pitää edustavana. Tämä väite hylättiin, koska otos valittiin kaikilta yhteistyössä toimineilta unionin tuottajilta saatujen vastausten perusteella riippumatta siitä, tukivatko ne valitusta siinä vaiheessa, kun edustavuus määritettiin, ja otanta tehtiin tuotantomäärien pohjalta. |
| --- | --- |

(5)

Yksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että koska valituksen tekijöihin kuulumattomien tuottajien myyntiä ei käytetty unionin tuotannonalan kärsimän vahingon määrittämiseen, valittua unionin tuottajien otosta ei voitu pitää edustavana. Tämä väite hylättiin, koska otos valittiin kaikilta yhteistyössä toimineilta unionin tuottajilta saatujen vastausten perusteella riippumatta siitä, tukivatko ne valitusta siinä vaiheessa, kun edustavuus määritettiin, ja otanta tehtiin tuotantomäärien pohjalta.

| (6) | Yksi unionin tuottajaan etuyhteydessä oleva vientiä harjoittava tuottaja vastusti valitusta ja pyysi yksilöllistä tarkastelua, koska se ei vähäisten vientimääriensä vuoksi sisältynyt vientiä harjoittavien tuottajien otokseen. Kyseinen unionin tuottaja ei puolestaan sisältynyt unionin tuotannonalan otokseen vähäisten tuotantomääriensä vuoksi. Komissio myöntyi yksilölliseen tarkasteluun, mutta vientiä harjoittava tuottaja peruutti pyyntönsä. |
| --- | --- |

(6)

Yksi unionin tuottajaan etuyhteydessä oleva vientiä harjoittava tuottaja vastusti valitusta ja pyysi yksilöllistä tarkastelua, koska se ei vähäisten vientimääriensä vuoksi sisältynyt vientiä harjoittavien tuottajien otokseen. Kyseinen unionin tuottaja ei puolestaan sisältynyt unionin tuotannonalan otokseen vähäisten tuotantomääriensä vuoksi. Komissio myöntyi yksilölliseen tarkasteluun, mutta vientiä harjoittava tuottaja peruutti pyyntönsä.

| (7) | Seitsemän otokseen kuulumatonta intialaista vientiä harjoittavaa tuottajaa pyysi yksilöllistä tarkastelua. Kaksi niistä vastasi kyselyyn ja viisi jätti vastaamatta. Kahdesta kyselylomakkeeseen vastanneesta yrityksestä toinen peruutti yksilöllistä tarkastelua koskevan pyyntönsä. Tämän seurauksena komissio tutki yhden otokseen kuulumattoman intialaisen vientiä harjoittavan tuottajan pyynnön:






  — | KEI Industries Limited, New Delhi (KEI). |
| --- | --- | --- |

(7)

Seitsemän otokseen kuulumatonta intialaista vientiä harjoittavaa tuottajaa pyysi yksilöllistä tarkastelua. Kaksi niistä vastasi kyselyyn ja viisi jätti vastaamatta. Kahdesta kyselylomakkeeseen vastanneesta yrityksestä toinen peruutti yksilöllistä tarkastelua koskevan pyyntönsä. Tämän seurauksena komissio tutki yhden otokseen kuulumattoman intialaisen vientiä harjoittavan tuottajan pyynnön:

—

KEI Industries Limited, New Delhi (KEI).

| (8) | Alkuvaiheessa yhdenkään alun perin otokseen kuuluneen vientiä harjoittavan tuottajan ei katsottu toimittaneen riittävän luotettavia tietoja, minkä vuoksi sovellettiin perusasetuksen 18 artiklaa. Komissio päätti laajentaa otosta kolmella yrityksellä niiden vientimäärien perusteella ja ottaen huomioon niiden menettelyn vireillepanemisen jälkeen ilmaiseman halukkuuden toimia yhteistyössä. Näin ollen komissio tutki seuraavien intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien kyselyvastaukset ja teki tarkastuskäyntejä niiden toimitiloihin:






  — | Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana |
| --- | --- | --- |

(8)

Alkuvaiheessa yhdenkään alun perin otokseen kuuluneen vientiä harjoittavan tuottajan ei katsottu toimittaneen riittävän luotettavia tietoja, minkä vuoksi sovellettiin perusasetuksen 18 artiklaa. Komissio päätti laajentaa otosta kolmella yrityksellä niiden vientimäärien perusteella ja ottaen huomioon niiden menettelyn vireillepanemisen jälkeen ilmaiseman halukkuuden toimia yhteistyössä. Näin ollen komissio tutki seuraavien intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien kyselyvastaukset ja teki tarkastuskäyntejä niiden toimitiloihin:

—

Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana

| — | Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra |
| --- | --- |

—

Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra

| — | Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra. |
| --- | --- |

—

Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra.

| (9) | Edellä esitettyä lukuun ottamatta väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 4–7 ja 14 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(9)

Edellä esitettyä lukuun ottamatta väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 4–7 ja 14 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

3.   Tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

| (10) | Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 20 kappaleessa todetaan, polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän huhtikuuta 2011 ja 31 päivän maaliskuuta 2012 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttavien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2009 ja 31 päivän maaliskuuta 2012 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(10)

Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 20 kappaleessa todetaan, polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän huhtikuuta 2011 ja 31 päivän maaliskuuta 2012 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttavien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2009 ja 31 päivän maaliskuuta 2012 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

4.   Myöhempi menettely

| (11) | Niiden olennaisten tosiasioiden ja huomioiden ilmoittamisen jälkeen, jäljempänä ’alustavien päätelmien ilmoittaminen’, joiden perusteella päätettiin ottaa käyttöön väliaikaisia polkumyyntitoimenpiteitä, useat asianomaiset osapuolet – kolme otokseen kuulunutta vientiä harjoittavaa tuottajaa, yksi vientiä harjoittava tuottaja, joka peruutti yksilöllistä tarkastelua koskevan pyyntönsä, valituksen tekijä ja 11 käyttäjää – esittivät huomautuksia. Komissio kuuli kaikkia, jotka olivat kuulemista pyytäneet. Komissio jatkoi lopullisia päätelmiään varten tarpeellisina pitämiensä tietojen hankkimista. Kaikki saadut huomautukset otettiin aiheellisissa tapauksissa huomioon. |
| --- | --- |

(11)

Niiden olennaisten tosiasioiden ja huomioiden ilmoittamisen jälkeen, jäljempänä ’alustavien päätelmien ilmoittaminen’, joiden perusteella päätettiin ottaa käyttöön väliaikaisia polkumyyntitoimenpiteitä, useat asianomaiset osapuolet – kolme otokseen kuulunutta vientiä harjoittavaa tuottajaa, yksi vientiä harjoittava tuottaja, joka peruutti yksilöllistä tarkastelua koskevan pyyntönsä, valituksen tekijä ja 11 käyttäjää – esittivät huomautuksia. Komissio kuuli kaikkia, jotka olivat kuulemista pyytäneet. Komissio jatkoi lopullisia päätelmiään varten tarpeellisina pitämiensä tietojen hankkimista. Kaikki saadut huomautukset otettiin aiheellisissa tapauksissa huomioon.

| (12) | Komissio ilmoitti osapuolille niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella se aikoi suositella lopullisen polkumyyntitullin käyttöönottoa tietyn asianomaisesta maasta peräisin olevan ruostumattoman teräslangan tuonnissa ja väliaikaisen tullin vakuutena olevien määrien lopullista kantamista, jäljempänä ’lopullisten päätelmien ilmoittaminen’. Osapuolille annettiin määräaika, johon mennessä niillä oli mahdollisuus esittää huomautuksensa lopullisista päätelmistä. Kaikki saadut huomautukset otettiin aiheellisissa tapauksissa huomioon. |
| --- | --- |

(12)

Komissio ilmoitti osapuolille niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella se aikoi suositella lopullisen polkumyyntitullin käyttöönottoa tietyn asianomaisesta maasta peräisin olevan ruostumattoman teräslangan tuonnissa ja väliaikaisen tullin vakuutena olevien määrien lopullista kantamista, jäljempänä ’lopullisten päätelmien ilmoittaminen’. Osapuolille annettiin määräaika, johon mennessä niillä oli mahdollisuus esittää huomautuksensa lopullisista päätelmistä. Kaikki saadut huomautukset otettiin aiheellisissa tapauksissa huomioon.

| (13) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen saatujen huomautusten perusteella komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille, että tiettyjen vientiä harjoittavien tuottajien polkumyynnin tasoa koskevia päätelmiä oli muutettu. Osapuolille annettiin määräaika, jonka kuluessa ne voivat esittää huomautuksia näihin uusiin päätelmiin. Kaikkia saatuja huomautuksia tarkasteltiin, ja ne otettiin aiheellisissa tapauksissa huomioon. Yksi asianomainen osapuoli – valituksen tekijä – kritisoi sitä, että tiettyjen vientiä harjoittavien tuottajien polkumyynnin tasoa koskevia päätelmiä muutettiin uusien tietojen ja väliaikaisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen saatujen huomautusten perusteella ja tutkimuksen loppuvaiheessa. Osapuoli väitti lisäksi, että sen menettelyllisiä oikeuksia on loukattu. |
| --- | --- |

(13)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen saatujen huomautusten perusteella komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille, että tiettyjen vientiä harjoittavien tuottajien polkumyynnin tasoa koskevia päätelmiä oli muutettu. Osapuolille annettiin määräaika, jonka kuluessa ne voivat esittää huomautuksia näihin uusiin päätelmiin. Kaikkia saatuja huomautuksia tarkasteltiin, ja ne otettiin aiheellisissa tapauksissa huomioon. Yksi asianomainen osapuoli – valituksen tekijä – kritisoi sitä, että tiettyjen vientiä harjoittavien tuottajien polkumyynnin tasoa koskevia päätelmiä muutettiin uusien tietojen ja väliaikaisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen saatujen huomautusten perusteella ja tutkimuksen loppuvaiheessa. Osapuoli väitti lisäksi, että sen menettelyllisiä oikeuksia on loukattu.

| (14) | Komissio kuitenkin katsoi, että sen on otettava asianomaisten osapuolten toimittamat tiedot huomioon ja tarvittaessa muutettava päätelmiä, mikäli huomautukset ovat perusteltuja. Uusia todentamattomia tietoja ei missään vaiheessa käytetty polkumyynnin määrittelyssä. Kaikkien asianomaisten osapuolten menettelyllisiä oikeuksia kunnioitettiin, sillä niille ilmoitettiin päätelmistä asianmukaisesti ja hyvissä ajoin ja niille annettiin samat määräajat huomautusten esittämiseen. |
| --- | --- |

(14)

Komissio kuitenkin katsoi, että sen on otettava asianomaisten osapuolten toimittamat tiedot huomioon ja tarvittaessa muutettava päätelmiä, mikäli huomautukset ovat perusteltuja. Uusia todentamattomia tietoja ei missään vaiheessa käytetty polkumyynnin määrittelyssä. Kaikkien asianomaisten osapuolten menettelyllisiä oikeuksia kunnioitettiin, sillä niille ilmoitettiin päätelmistä asianmukaisesti ja hyvissä ajoin ja niille annettiin samat määräajat huomautusten esittämiseen.

B.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

| (15) | Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 21 kappaleessa todetaan, tarkasteltavana oleva tuote määritellään asianomaisesta maasta peräisin olevaksi ruostumattomaksi teräslangaksi, jonka painosta






  — | vähintään 2,5 prosenttia on nikkeliä, lukuun ottamatta lankaa, jonka painosta 28–31 prosenttia on nikkeliä ja 20–22 prosenttia kromia, |
| --- | --- | --- |

(15)

Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 21 kappaleessa todetaan, tarkasteltavana oleva tuote määritellään asianomaisesta maasta peräisin olevaksi ruostumattomaksi teräslangaksi, jonka painosta

—

vähintään 2,5 prosenttia on nikkeliä, lukuun ottamatta lankaa, jonka painosta 28–31 prosenttia on nikkeliä ja 20–22 prosenttia kromia,

| — | alle 2,5 prosenttia on nikkeliä, lukuun ottamatta lankaa, jonka painosta 13–25 prosenttia on kromia ja 3,5–6 prosenttia alumiinia, |
| --- | --- |

—

alle 2,5 prosenttia on nikkeliä, lukuun ottamatta lankaa, jonka painosta 13–25 prosenttia on kromia ja 3,5–6 prosenttia alumiinia,

ja joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 7223 00 19 ja 7223 00 99.

| (16) | Jotkin käyttäjät olivat huolissaan siitä, että tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen eri lajien välillä ei ole selvästikään tehty eroa, vaikka kaikkien tuotelajien tuotevalikoima on laaja. Erityisesti oltiin huolissaan siitä, miten tutkimuksessa voidaan varmistaa, että vertailu on oikeudenmukainen kaikkien lajien osalta. Kuten useimmissa tutkimuksissa, tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmä kattaa useita tuotelajeja, joilla on samat tai vastaavat fyysiset, tekniset ja kemialliset perusominaisuudet. Koska nämä ominaisuudet voivat vaihdella tuotelajien välillä, tuotevalikoima saattaa tosiaankin olla laaja. Näin on myös tässä tutkimuksessa. Komissio otti tuotelajien väliset eroon huomioon ja varmisti, että vertailu on oikeudenmukainen. Kullekin intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien valmistamalle ja myymälle tuotelajille annettiin oma tuotevalvontakoodi (PCN), kuten annettiin kullekin unionin tuotannonalan valmistamalle ja myymälle tuotelajillekin. Koodi annettiin tuotteen tärkeimpien ominaisuuksien perusteella eli tässä tapauksessa teräslajin, vetolujuuden, pinnoituksen, pinnan, halkaisijan ja muodon perusteella. Näin ollen unioniin vietyjä teräslankojen tuotelajeja verrattiin tuotevalvontakoodin mukaisesti niihin unionin tuotannonalan valmistamiin ja myymiin tuotteisiin, joilla oli samat tai vastaavat ominaisuudet. Kaikki tuotelajit kuuluivat tarkasteltavana olevalle tuotteelle ja samankaltaiselle tuotteelle vireillepanoilmoituksessa (5) ja väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa annetun määritelmän soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(16)

Jotkin käyttäjät olivat huolissaan siitä, että tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen eri lajien välillä ei ole selvästikään tehty eroa, vaikka kaikkien tuotelajien tuotevalikoima on laaja. Erityisesti oltiin huolissaan siitä, miten tutkimuksessa voidaan varmistaa, että vertailu on oikeudenmukainen kaikkien lajien osalta. Kuten useimmissa tutkimuksissa, tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmä kattaa useita tuotelajeja, joilla on samat tai vastaavat fyysiset, tekniset ja kemialliset perusominaisuudet. Koska nämä ominaisuudet voivat vaihdella tuotelajien välillä, tuotevalikoima saattaa tosiaankin olla laaja. Näin on myös tässä tutkimuksessa. Komissio otti tuotelajien väliset eroon huomioon ja varmisti, että vertailu on oikeudenmukainen. Kullekin intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien valmistamalle ja myymälle tuotelajille annettiin oma tuotevalvontakoodi (PCN), kuten annettiin kullekin unionin tuotannonalan valmistamalle ja myymälle tuotelajillekin. Koodi annettiin tuotteen tärkeimpien ominaisuuksien perusteella eli tässä tapauksessa teräslajin, vetolujuuden, pinnoituksen, pinnan, halkaisijan ja muodon perusteella. Näin ollen unioniin vietyjä teräslankojen tuotelajeja verrattiin tuotevalvontakoodin mukaisesti niihin unionin tuotannonalan valmistamiin ja myymiin tuotteisiin, joilla oli samat tai vastaavat ominaisuudet. Kaikki tuotelajit kuuluivat tarkasteltavana olevalle tuotteelle ja samankaltaiselle tuotteelle vireillepanoilmoituksessa (5) ja väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa annetun määritelmän soveltamisalaan.

| (17) | Yksi osapuoli toisti väitteensä, että nk. erittäin tekniset tuotelajit ovat erilaisia eivätkä ne ole vaihdettavissa tarkasteltavana olevan tuotteen muihin tuotelajeihin. Sen vuoksi ne olisi jätettävä tuotteen määritelmän ulkopuolelle. Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön (6) mukaan sen määrittämiseksi, ovatko tuotteet samankaltaisia niin, että ne muodostavat saman tuotteen jonkin osan, on arvioitava, onko niillä samat tekniset ja fyysiset perusominaisuudet, samat käyttötarkoitukset ja sama hinta-laatusuhde. Tältä osin on arvioitava myös kyseisten tuotteiden vaihdettavuutta keskenään ja niiden välistä kilpailua. Tutkimuksessa todettiin, että kyseisen osapuolen tarkoittamilla nk. erittäin teknisillä tuotelajeilla on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet kuin muilla tutkimuksen kohteena olevilla tuotteilla. Ne on valmistettu ruostumattomasta teräksestä ja ne ovat lankoja, niiden valmistusprosessi on samanlainen, ja valmistusprosessissa käytetään samanlaisia koneita eli tuottaja voi valmistaa samoilla koneilla eri tuotteita kysynnän mukaan. Vaikka lankojen eri tuotelajit eivät olekaan suoraan vaihdettavissa eivätkä ne kilpaile suoraan keskenään, tuottajat kilpailevat sopimuksista, jotka kattavat laajan valikoiman ruostumattomia teräslankoja. Lisäksi sekä unionin tuotannonala että intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat valmistavat näitä tuotelajeja myyntiin samanlaisella valmistusmenetelmällä. Tämän vuoksi väitettä ei voida hyväksyä. |
| --- | --- |

(17)

Yksi osapuoli toisti väitteensä, että nk. erittäin tekniset tuotelajit ovat erilaisia eivätkä ne ole vaihdettavissa tarkasteltavana olevan tuotteen muihin tuotelajeihin. Sen vuoksi ne olisi jätettävä tuotteen määritelmän ulkopuolelle. Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön (6) mukaan sen määrittämiseksi, ovatko tuotteet samankaltaisia niin, että ne muodostavat saman tuotteen jonkin osan, on arvioitava, onko niillä samat tekniset ja fyysiset perusominaisuudet, samat käyttötarkoitukset ja sama hinta-laatusuhde. Tältä osin on arvioitava myös kyseisten tuotteiden vaihdettavuutta keskenään ja niiden välistä kilpailua. Tutkimuksessa todettiin, että kyseisen osapuolen tarkoittamilla nk. erittäin teknisillä tuotelajeilla on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet kuin muilla tutkimuksen kohteena olevilla tuotteilla. Ne on valmistettu ruostumattomasta teräksestä ja ne ovat lankoja, niiden valmistusprosessi on samanlainen, ja valmistusprosessissa käytetään samanlaisia koneita eli tuottaja voi valmistaa samoilla koneilla eri tuotteita kysynnän mukaan. Vaikka lankojen eri tuotelajit eivät olekaan suoraan vaihdettavissa eivätkä ne kilpaile suoraan keskenään, tuottajat kilpailevat sopimuksista, jotka kattavat laajan valikoiman ruostumattomia teräslankoja. Lisäksi sekä unionin tuotannonala että intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat valmistavat näitä tuotelajeja myyntiin samanlaisella valmistusmenetelmällä. Tämän vuoksi väitettä ei voida hyväksyä.

| (18) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi osapuoli väitti, että komission tekemä analyysi, jossa määritettiin, olisiko nk. erittäin tekniset tuotelajit sisällytettävä tutkimukseen, ei ollut riittävä. Tämä väite hylättiin. Tutkimuksessa vahvistettiin, että erittäin tekniset tuotelajit sisältyvät tuotemääritelmään, kuten johdanto-osan 17 kappaleessa todettiin. Osapuoli oletti virheellisesti, että kaikkien oikeuskäytännössä mainittujen edellytysten on täytyttävä samanaikaisesti; näin ei ole. Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön (7) mukaan komissiolla on laaja harkintavalta tuotemääritelmän määrittämisessä, ja komission arvioinnin on perustuttava tuomioistuimen laatimiin kriteereihin. Usein, kuten tässäkin tapauksessa, jotkin kriteerit viittaavat yhteen suuntaan ja toiset kriteerit toiseen suuntaan; tällaisessa tilanteessa komission on suoritettava yleisarviointi, kuten se teki tässä tapauksessa. Sen vuoksi kyseisen osapuolen oletus siitä, että kuuluakseen saman tuotemääritelmän piiriin tuotelajin kaikkien ominaisuuksien on oltava samanlaisia, oli virheellinen. |
| --- | --- |

(18)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi osapuoli väitti, että komission tekemä analyysi, jossa määritettiin, olisiko nk. erittäin tekniset tuotelajit sisällytettävä tutkimukseen, ei ollut riittävä. Tämä väite hylättiin. Tutkimuksessa vahvistettiin, että erittäin tekniset tuotelajit sisältyvät tuotemääritelmään, kuten johdanto-osan 17 kappaleessa todettiin. Osapuoli oletti virheellisesti, että kaikkien oikeuskäytännössä mainittujen edellytysten on täytyttävä samanaikaisesti; näin ei ole. Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön (7) mukaan komissiolla on laaja harkintavalta tuotemääritelmän määrittämisessä, ja komission arvioinnin on perustuttava tuomioistuimen laatimiin kriteereihin. Usein, kuten tässäkin tapauksessa, jotkin kriteerit viittaavat yhteen suuntaan ja toiset kriteerit toiseen suuntaan; tällaisessa tilanteessa komission on suoritettava yleisarviointi, kuten se teki tässä tapauksessa. Sen vuoksi kyseisen osapuolen oletus siitä, että kuuluakseen saman tuotemääritelmän piiriin tuotelajin kaikkien ominaisuuksien on oltava samanlaisia, oli virheellinen.

| (19) | Jotkin käyttäjät väittivät, että nk. ”sarjan 200” ruostumattomat teräslangat olisi jätettävä tuotemääritelmän ulkopuolelle. Ne väittivät etenkin, että unionin tuotannonala ei juurikaan valmista tätä lajia. Väite on kuitenkin perusteeton. Ensinnäkin se, että unionin tuotannonala ei valmista tiettyä tuotelajia, ei ole riittävä syy jättää kyseinen tuotelaji tutkimuksen ulkopuolelle, mikäli valmistusprosessi on sellainen, että unionin tuotannonala voisi aloittaa kyseessä olevan tuotelajin valmistuksen. Toiseksi erittäin teknisten lankojen osalta todettiin, että näillä tarkasteltavana olevan tuotteen tuotelajeilla on samat tai vastaavat fyysiset, kemialliset ja tekniset ominaisuudet kuin muilla samankaltaisen tuotteen tuotelajeilla, joita unionin tuotannonala valmistaa ja myy. Tämän vuoksi väitettä ei voida hyväksyä. |
| --- | --- |

(19)

Jotkin käyttäjät väittivät, että nk. ”sarjan 200” ruostumattomat teräslangat olisi jätettävä tuotemääritelmän ulkopuolelle. Ne väittivät etenkin, että unionin tuotannonala ei juurikaan valmista tätä lajia. Väite on kuitenkin perusteeton. Ensinnäkin se, että unionin tuotannonala ei valmista tiettyä tuotelajia, ei ole riittävä syy jättää kyseinen tuotelaji tutkimuksen ulkopuolelle, mikäli valmistusprosessi on sellainen, että unionin tuotannonala voisi aloittaa kyseessä olevan tuotelajin valmistuksen. Toiseksi erittäin teknisten lankojen osalta todettiin, että näillä tarkasteltavana olevan tuotteen tuotelajeilla on samat tai vastaavat fyysiset, kemialliset ja tekniset ominaisuudet kuin muilla samankaltaisen tuotteen tuotelajeilla, joita unionin tuotannonala valmistaa ja myy. Tämän vuoksi väitettä ei voida hyväksyä.

| (20) | Lisäksi väitettiin, että valssilanka olisi sisällytettävä tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmään. Valssilanka on kuitenkin tarkasteltavana olevan tuotteen valmistuksessa käytettävä raaka-aine, jota voidaan käyttää myös muiden tuotteiden, kuten kiinnikkeiden ja naulojen, valmistukseen. Näin ollen, päinvastoin kuin tarkasteltavana oleva tuote, se ei ole lopullinen terästuote. Valmistusprosessissa, jossa käytetään kylmävuomausta, valssilanka voidaan muiden tuotteiden kanssa jalostaa tarkasteltavana olevaksi tuotteeksi tai samankaltaiseksi tuotteeksi. Tämän perusteella valssilankaa ei voida sisällyttää tuotemääritelmään perusasetuksessa tarkoitetussa merkityksessä. |
| --- | --- |

(20)

Lisäksi väitettiin, että valssilanka olisi sisällytettävä tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmään. Valssilanka on kuitenkin tarkasteltavana olevan tuotteen valmistuksessa käytettävä raaka-aine, jota voidaan käyttää myös muiden tuotteiden, kuten kiinnikkeiden ja naulojen, valmistukseen. Näin ollen, päinvastoin kuin tarkasteltavana oleva tuote, se ei ole lopullinen terästuote. Valmistusprosessissa, jossa käytetään kylmävuomausta, valssilanka voidaan muiden tuotteiden kanssa jalostaa tarkasteltavana olevaksi tuotteeksi tai samankaltaiseksi tuotteeksi. Tämän perusteella valssilankaa ei voida sisällyttää tuotemääritelmään perusasetuksessa tarkoitetussa merkityksessä.

| (21) | Edellä esitetyn perusteella väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 21–24 kappaleessa esitetty tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen määritelmä vahvistetaan. |
| --- | --- |

(21)

Edellä esitetyn perusteella väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 21–24 kappaleessa esitetty tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen määritelmä vahvistetaan.

C.   POLKUMYYNTI

1.   Johdanto

| (22) | Kolmen otokseen alun perin valitun intialaisen vientiä harjoittavan tuottajan toimitiloihin tehdyillä tarkastuskäynneillä ja kerättyjen tietojen analysoinnin yhteydessä havaittiin, että kaikki nämä yritykset olivat toimittaneet joitakin tietoja, joita ei voitu pitää luotettavina. Komissio jatkoi tutkimustaan ja analysoi kaikki alustavien päätelmien ilmoittamisen seurauksena ja myöhemmissä kuulemisissa toimitetut tiedot. |
| --- | --- |

(22)

Kolmen otokseen alun perin valitun intialaisen vientiä harjoittavan tuottajan toimitiloihin tehdyillä tarkastuskäynneillä ja kerättyjen tietojen analysoinnin yhteydessä havaittiin, että kaikki nämä yritykset olivat toimittaneet joitakin tietoja, joita ei voitu pitää luotettavina. Komissio jatkoi tutkimustaan ja analysoi kaikki alustavien päätelmien ilmoittamisen seurauksena ja myöhemmissä kuulemisissa toimitetut tiedot.

| (23) | Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 26 kappaleessa todettiin, yhden vientiä harjoittavan tuottajan tapauksessa komissio havaitsi, että sen kyselylomakevastauksessa toimitettuja tietoja ei voitu täsmäyttää yrityksen sisäisessä kirjanpitojärjestelmässä ilmoitettujen kustannusten kanssa. Yritys väitti, että täsmäytys ei ollut mahdollista, koska kirjaamisessa oli virheitä ja varastojen arvonmääritysmenetelmä oli erilainen sisäisessä kirjanpitojärjestelmässä ja vuotuisessa tilinpäätöksessä julkaistuissa tiedoissa. |
| --- | --- |

(23)

Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 26 kappaleessa todettiin, yhden vientiä harjoittavan tuottajan tapauksessa komissio havaitsi, että sen kyselylomakevastauksessa toimitettuja tietoja ei voitu täsmäyttää yrityksen sisäisessä kirjanpitojärjestelmässä ilmoitettujen kustannusten kanssa. Yritys väitti, että täsmäytys ei ollut mahdollista, koska kirjaamisessa oli virheitä ja varastojen arvonmääritysmenetelmä oli erilainen sisäisessä kirjanpitojärjestelmässä ja vuotuisessa tilinpäätöksessä julkaistuissa tiedoissa.

| (24) | Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 28 kappaleessa selitettiin, että vaikka sisäiseen kirjanpitojärjestelmään sisältyvät tiedot olivat yhdenmukaisia koko yritystä koskevien tarkastettujen tilinpäätöstietojen kanssa, sisäisen kirjanpitojärjestelmän lankoja koskevan osaston tietoja ei ollut mahdollista täsmäyttää niihin kustannustaulukkoihin sisältyviin tietoihin, jotka yritys laati tutkimuksessa esitettyä kyselyä varten. Näin ollen perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti katsottiin, että tässä polkumyyntitutkimuksessa olisi käytettävä kirjanpitojärjestelmässä olevia tietoja. |
| --- | --- |

(24)

Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 28 kappaleessa selitettiin, että vaikka sisäiseen kirjanpitojärjestelmään sisältyvät tiedot olivat yhdenmukaisia koko yritystä koskevien tarkastettujen tilinpäätöstietojen kanssa, sisäisen kirjanpitojärjestelmän lankoja koskevan osaston tietoja ei ollut mahdollista täsmäyttää niihin kustannustaulukkoihin sisältyviin tietoihin, jotka yritys laati tutkimuksessa esitettyä kyselyä varten. Näin ollen perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti katsottiin, että tässä polkumyyntitutkimuksessa olisi käytettävä kirjanpitojärjestelmässä olevia tietoja.

| (25) | Tästä syystä komissio oikaisi alustavasti kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan kyselylomakevastauksessaan ilmoittamia kustannustietoja käyttämällä sen sisäisestä kirjanpitojärjestelmästä saatuja tietoja. |
| --- | --- |

(25)

Tästä syystä komissio oikaisi alustavasti kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan kyselylomakevastauksessaan ilmoittamia kustannustietoja käyttämällä sen sisäisestä kirjanpitojärjestelmästä saatuja tietoja.

| (26) | Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 27 kappaleessa todettiin, vientiä harjoittavan tuottajan mukaan sisäisessä kirjanpitojärjestelmässä olevat tiedot eivät olleet luotettavia eikä niitä pitäisi käyttää tutkimuksessa. Yritys viittasi useisiin virheisiin ja käsitteellisiin ongelmiin yrityksen sisäisesti ilmoitetuissa luvuissa, joiden pohjalta komissio oli oikaissut kustannuksia. Yrityksen mukaan komission olisi pitänyt tehdä ilmoitettuja kustannuksia koskeva analyysinsa kyselylomakevastauksen pohjalta. Lisäksi yritys myöhemmässä vaiheessa väliaikaisten toimenpiteiden käyttöön ottamisen seurauksena toimitti sisäisesti ilmoitettujen osastokohtaisten kustannusten ja kyselylomakevastauksen välisen täsmäytyksen. Kun otetaan huomioon paikan päällä tehdyn tarkastuksen aikana kerätty näyttö, kyseisen yrityksen alun perin kyselylomakevastauksessaan ilmoittamat tietyt valmistuskustannukset voitiin tältä pohjalta hyväksyä. |
| --- | --- |

(26)

Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 27 kappaleessa todettiin, vientiä harjoittavan tuottajan mukaan sisäisessä kirjanpitojärjestelmässä olevat tiedot eivät olleet luotettavia eikä niitä pitäisi käyttää tutkimuksessa. Yritys viittasi useisiin virheisiin ja käsitteellisiin ongelmiin yrityksen sisäisesti ilmoitetuissa luvuissa, joiden pohjalta komissio oli oikaissut kustannuksia. Yrityksen mukaan komission olisi pitänyt tehdä ilmoitettuja kustannuksia koskeva analyysinsa kyselylomakevastauksen pohjalta. Lisäksi yritys myöhemmässä vaiheessa väliaikaisten toimenpiteiden käyttöön ottamisen seurauksena toimitti sisäisesti ilmoitettujen osastokohtaisten kustannusten ja kyselylomakevastauksen välisen täsmäytyksen. Kun otetaan huomioon paikan päällä tehdyn tarkastuksen aikana kerätty näyttö, kyseisen yrityksen alun perin kyselylomakevastauksessaan ilmoittamat tietyt valmistuskustannukset voitiin tältä pohjalta hyväksyä.

| (27) | Käytettävissä olevan näytön pohjalta yrityksen kyselylomakevastauksessaan ilmoittamaa tiettyjen kustannusten, kuten yleiskustannusten ja rahoituskulujen, kohdentamista ei kuitenkaan voitu pitää luotettavana tutkimuksen kannalta. Komissio katsoi, että nämä kustannukset olisi kohdennettava yrityksen kokonaisliikevaihdon ja myytyjen tuotteiden kustannusten perusteella perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Edellä sanotun perusteella useimmat kyselylomakevastauksessa ilmoitetut kustannukset voidaan hyväksyä, ja yritys hyväksyi kohdentamisen liikevaihdon perusteella tutkimuksen loppuvaiheessa. Polkumyyntimarginaalin taso laski pakkauskustannusten ja tiettyjen yleiskustannusten tarkistamisen jälkeen. Tämän vuoksi perusasetuksen 18 artiklaa ei pitäisi enää soveltaa tämän vientiä harjoittavan tuottajan polkumyyntimarginaalin vahvistamiseen. |
| --- | --- |

(27)

Käytettävissä olevan näytön pohjalta yrityksen kyselylomakevastauksessaan ilmoittamaa tiettyjen kustannusten, kuten yleiskustannusten ja rahoituskulujen, kohdentamista ei kuitenkaan voitu pitää luotettavana tutkimuksen kannalta. Komissio katsoi, että nämä kustannukset olisi kohdennettava yrityksen kokonaisliikevaihdon ja myytyjen tuotteiden kustannusten perusteella perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Edellä sanotun perusteella useimmat kyselylomakevastauksessa ilmoitetut kustannukset voidaan hyväksyä, ja yritys hyväksyi kohdentamisen liikevaihdon perusteella tutkimuksen loppuvaiheessa. Polkumyyntimarginaalin taso laski pakkauskustannusten ja tiettyjen yleiskustannusten tarkistamisen jälkeen. Tämän vuoksi perusasetuksen 18 artiklaa ei pitäisi enää soveltaa tämän vientiä harjoittavan tuottajan polkumyyntimarginaalin vahvistamiseen.

| (28) | Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 30 kappaleessa todettiin, toisen vientiä harjoittavan tuottajan tapauksessa komissio havaitsi, että yrityksen kyselylomakevastauksessaan komissiolle ilmoittamat raaka-ainehankintaa ja -kulutusta koskevat tiedot eivät saaneet tukea tuottajan varastohallintojärjestelmää koskevista tiedoista. Vaikutti erityisesti, että jakautuminen teräslajeittain oli erilainen näissä kahdessa tietolähteessä. Komissio katsoi, että teräslaji on keskeinen tekijä lopputuotteen kustannusten määrittämisessä ja että teräslajia koskevat epäluotettavat tiedot voivat vakavasti vääristää yksittäisten tuotelajien kustannusten ja myyntihintojen määrittämistä ja voivat näin ollen olla harhaanjohtavia, ja saattoi tämän olennaisen seikan vientiä harjoittavan tuottajan tietoon useaan eri otteeseen. |
| --- | --- |

(28)

Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 30 kappaleessa todettiin, toisen vientiä harjoittavan tuottajan tapauksessa komissio havaitsi, että yrityksen kyselylomakevastauksessaan komissiolle ilmoittamat raaka-ainehankintaa ja -kulutusta koskevat tiedot eivät saaneet tukea tuottajan varastohallintojärjestelmää koskevista tiedoista. Vaikutti erityisesti, että jakautuminen teräslajeittain oli erilainen näissä kahdessa tietolähteessä. Komissio katsoi, että teräslaji on keskeinen tekijä lopputuotteen kustannusten määrittämisessä ja että teräslajia koskevat epäluotettavat tiedot voivat vakavasti vääristää yksittäisten tuotelajien kustannusten ja myyntihintojen määrittämistä ja voivat näin ollen olla harhaanjohtavia, ja saattoi tämän olennaisen seikan vientiä harjoittavan tuottajan tietoon useaan eri otteeseen.

| (29) | Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 31 kappaleessa todettiin, kyseinen vientiä harjoittava tuottaja väitti kuitenkin, että komission tarkastuskäynnillä saamat tiedostot, jotka sisälsivät tiedot raaka-ainehankinnoista, olivat epätäydelliset, koska yrityksen muut yksiköt olivat tehneet raaka-aineen lisähankintoja, joita ei ollut kirjattu eivätkä ne sisältyneet tarkastuskäynnillä saatuihin tiedostoihin, jotka komissio tutki. Vientiä harjoittava tuottaja väitti lisäksi, että havaitut epäjohdonmukaisuudet teräslajien määrissä johtuivat siitä, että jotkin teräslajit olivat osittain päällekkäisiä toistensa kanssa ja että joitakin tuotantoprosessin osia ei voitu jäljittää yksittäisten teräslajien tasolla. |
| --- | --- |

(29)

Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 31 kappaleessa todettiin, kyseinen vientiä harjoittava tuottaja väitti kuitenkin, että komission tarkastuskäynnillä saamat tiedostot, jotka sisälsivät tiedot raaka-ainehankinnoista, olivat epätäydelliset, koska yrityksen muut yksiköt olivat tehneet raaka-aineen lisähankintoja, joita ei ollut kirjattu eivätkä ne sisältyneet tarkastuskäynnillä saatuihin tiedostoihin, jotka komissio tutki. Vientiä harjoittava tuottaja väitti lisäksi, että havaitut epäjohdonmukaisuudet teräslajien määrissä johtuivat siitä, että jotkin teräslajit olivat osittain päällekkäisiä toistensa kanssa ja että joitakin tuotantoprosessin osia ei voitu jäljittää yksittäisten teräslajien tasolla.

| (30) | Komissio kuitenkin katsoi väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 32 kappaleessa, että raaka-aineen lisähankintoihin liittyvät yrityksen väitteet eivät olleet perusteltuja eivätkä pysty riittävästi selittämään havaittuja epäjohdonmukaisuuksia yksittäisten teräslajien tasolla. Komissio huomautti myös, että yritys oli väittänyt, että ei ole mahdollista jäljittää tarkasti yksittäisiä teräslajeja tuotantoprosessin kaikissa vaiheissa. Väite heikensi entisestään teräslajien kirjaamisjärjestelmän luotettavuutta kokonaisuudessaan. Teräslajeista toimitettuja tietoja pidettiin näin ollen alustavasti harhaanjohtavina. |
| --- | --- |

(30)

Komissio kuitenkin katsoi väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 32 kappaleessa, että raaka-aineen lisähankintoihin liittyvät yrityksen väitteet eivät olleet perusteltuja eivätkä pysty riittävästi selittämään havaittuja epäjohdonmukaisuuksia yksittäisten teräslajien tasolla. Komissio huomautti myös, että yritys oli väittänyt, että ei ole mahdollista jäljittää tarkasti yksittäisiä teräslajeja tuotantoprosessin kaikissa vaiheissa. Väite heikensi entisestään teräslajien kirjaamisjärjestelmän luotettavuutta kokonaisuudessaan. Teräslajeista toimitettuja tietoja pidettiin näin ollen alustavasti harhaanjohtavina.

| (31) | Komissio katsoi väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 33 kappaleessa, että ilmoitettu raaka-aineen jakautuminen teräslajeittain ei ole luotettava, että se olisi alustavasti jätettävä ottamatta huomioon ja että määrittäminen olisi tehtävä perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen perusteella. Kun otetaan huomioon koko kirjaamisjärjestelmän epäluotettavuus, määrittämistä ei ollut mahdollista tehdä ilmoitettujen teräslajien perusteella. Sen vuoksi laskettaessa yleistä polkumyyntimarginaalia kaikille tuotteille käytettiin kaiken raaka-aineen kokonaiskulutusta ottamatta huomioon jakautumista teräslajeittain. |
| --- | --- |

(31)

Komissio katsoi väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 33 kappaleessa, että ilmoitettu raaka-aineen jakautuminen teräslajeittain ei ole luotettava, että se olisi alustavasti jätettävä ottamatta huomioon ja että määrittäminen olisi tehtävä perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen perusteella. Kun otetaan huomioon koko kirjaamisjärjestelmän epäluotettavuus, määrittämistä ei ollut mahdollista tehdä ilmoitettujen teräslajien perusteella. Sen vuoksi laskettaessa yleistä polkumyyntimarginaalia kaikille tuotteille käytettiin kaiken raaka-aineen kokonaiskulutusta ottamatta huomioon jakautumista teräslajeittain.

| (32) | Alustavien päätelmien julkaisemisen jälkeen yritys on kiistänyt tämän alustavan toimintamallin yleisesti mutta ei edelleenkään ole pystynyt tarjoamaan yksi yhteen -vastaavuutta tuotevalvontakoodien tasolla. Yrityksen myöhemmin esittämät täsmäytykset olivat riittävät, kun raaka-aine ryhmitellään ruostumattoman teräksen päälajeihin kemiallisen koostumuksen mukaan (AISI-luokituksen 200-, 300- ja 400-sarjat). Yritys esitti myös vaihtoehtoista ryhmittelytapaa, jossa lisätekijäksi otettiin mukaan lopullinen käyttötarkoitus. Koska lopullista käyttötarkoitusta ei kuitenkaan voida todentaa, komissio laski polkumyyntimarginaalin uudelleen kemiallisen koostumuksen mukaan ryhmiteltyjen teräslajien perusteella (AISI-luokituksen 200-, 300- ja 400-sarjoina ilmaistuna). Teräslajien sarjat ovat yleisesti käytetty peruste, joka on objektiivinen ja todennettavissa; tuotevalvontakoodeja käyttämällä kyseisen yrityksen tietoja sen sijaan ei voida täsmäyttää asianmukaisesti, eikä niillä sen vuoksi varmistettaisi luotettaviin tietoihin perustuvaa oikeudenmukaista vertailua perusasetuksessa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(32)

Alustavien päätelmien julkaisemisen jälkeen yritys on kiistänyt tämän alustavan toimintamallin yleisesti mutta ei edelleenkään ole pystynyt tarjoamaan yksi yhteen -vastaavuutta tuotevalvontakoodien tasolla. Yrityksen myöhemmin esittämät täsmäytykset olivat riittävät, kun raaka-aine ryhmitellään ruostumattoman teräksen päälajeihin kemiallisen koostumuksen mukaan (AISI-luokituksen 200-, 300- ja 400-sarjat). Yritys esitti myös vaihtoehtoista ryhmittelytapaa, jossa lisätekijäksi otettiin mukaan lopullinen käyttötarkoitus. Koska lopullista käyttötarkoitusta ei kuitenkaan voida todentaa, komissio laski polkumyyntimarginaalin uudelleen kemiallisen koostumuksen mukaan ryhmiteltyjen teräslajien perusteella (AISI-luokituksen 200-, 300- ja 400-sarjoina ilmaistuna). Teräslajien sarjat ovat yleisesti käytetty peruste, joka on objektiivinen ja todennettavissa; tuotevalvontakoodeja käyttämällä kyseisen yrityksen tietoja sen sijaan ei voida täsmäyttää asianmukaisesti, eikä niillä sen vuoksi varmistettaisi luotettaviin tietoihin perustuvaa oikeudenmukaista vertailua perusasetuksessa tarkoitetulla tavalla.

| (33) | Koska yrityksen toimittamien lisätietojen perusteella ei kuitenkaan ollut mahdollista täsmäyttää tietoja tutkimuksessa edellytetyllä riittävän yksityiskohtaisella tasolla, alustava päätelmä siitä, että yrityksen jäljitysjärjestelmät eivät ole riittävän luotettavia, säilyy voimassa, ja perusasetuksen 18 artiklaa sovelletaan tuotantokustannusten lopulliseen määrittämiseen ja polkumyyntimarginaalin laskentaan, joka näin ollen perustuu edellisessä johdanto-osan kappaleessa tarkoitettuun lähestymistapaan. |
| --- | --- |

(33)

Koska yrityksen toimittamien lisätietojen perusteella ei kuitenkaan ollut mahdollista täsmäyttää tietoja tutkimuksessa edellytetyllä riittävän yksityiskohtaisella tasolla, alustava päätelmä siitä, että yrityksen jäljitysjärjestelmät eivät ole riittävän luotettavia, säilyy voimassa, ja perusasetuksen 18 artiklaa sovelletaan tuotantokustannusten lopulliseen määrittämiseen ja polkumyyntimarginaalin laskentaan, joka näin ollen perustuu edellisessä johdanto-osan kappaleessa tarkoitettuun lähestymistapaan.

| (34) | Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 34 kappaleessa todettiin, kolmannen vientiä harjoittavan tuottajan tapauksessa komissio havaitsi tarkastuskäynnillä, että kyselylomakevastauksessa ilmoitetut raaka-ainevirrat eivät olleet yhdenmukaisia tuottajan kirjanpitojärjestelmään sisältyvien tietojen kanssa. Vaikutti siltä, että jakautuminen teräslajeittain oli erilainen näissä kahdessa tietolähteessä. |
| --- | --- |

(34)

Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 34 kappaleessa todettiin, kolmannen vientiä harjoittavan tuottajan tapauksessa komissio havaitsi tarkastuskäynnillä, että kyselylomakevastauksessa ilmoitetut raaka-ainevirrat eivät olleet yhdenmukaisia tuottajan kirjanpitojärjestelmään sisältyvien tietojen kanssa. Vaikutti siltä, että jakautuminen teräslajeittain oli erilainen näissä kahdessa tietolähteessä.

| (35) | Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 35 kappaleessa todettiin, kyseinen vientiä harjoittava tuottaja myönsi virheellisyyksiä vastauksessaan mutta väitti, että erot raaka-aineen kokonaismäärissä voitiin täsmäyttää ottamalla huomioon muutokset varastoissa. Yritys kuitenkin väitti myös, että teräslajien osittaisen päällekkäisyyden vuoksi oli mahdotonta tehdä tarkkaa täsmäytystä kunkin yksittäisen teräslajin osalta. Se myös totesi alustavien päätelmien julkaisemisen jälkeen esittämissään kommenteissa, että toisinaan kauppalaskussa mainittu teräslaji ei vastaa varsinaista vietyä teräslajia. Yritys väitti lisäksi, että teräslajeja ei ruostumatonta terästä valmistavalla tuotannonalalla käytetä yhdellä tietyllä tavalla, vaan että teräslajien julkistetun kemiallisen koostumuksen ja tosiasiallisen tuotteen välillä on eroja. Jos nämä selitykset otetaan huomioon, komission havaitsemat epäjohdonmukaisuudet koskevat yrityksen mukaan vain mitätöntä osaa sen viennistä. |
| --- | --- |

(35)

Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 35 kappaleessa todettiin, kyseinen vientiä harjoittava tuottaja myönsi virheellisyyksiä vastauksessaan mutta väitti, että erot raaka-aineen kokonaismäärissä voitiin täsmäyttää ottamalla huomioon muutokset varastoissa. Yritys kuitenkin väitti myös, että teräslajien osittaisen päällekkäisyyden vuoksi oli mahdotonta tehdä tarkkaa täsmäytystä kunkin yksittäisen teräslajin osalta. Se myös totesi alustavien päätelmien julkaisemisen jälkeen esittämissään kommenteissa, että toisinaan kauppalaskussa mainittu teräslaji ei vastaa varsinaista vietyä teräslajia. Yritys väitti lisäksi, että teräslajeja ei ruostumatonta terästä valmistavalla tuotannonalalla käytetä yhdellä tietyllä tavalla, vaan että teräslajien julkistetun kemiallisen koostumuksen ja tosiasiallisen tuotteen välillä on eroja. Jos nämä selitykset otetaan huomioon, komission havaitsemat epäjohdonmukaisuudet koskevat yrityksen mukaan vain mitätöntä osaa sen viennistä.

| (36) | Komissio katsoi, ettei todettujen epäjohdonmukaisuuksien määrää voida selittää satunnaisilla epätarkkuuksilla. Esitetyt väitteet pikemminkin osaltaan vähensivät teräslajien kirjaamista koskevan yrityksen järjestelmän luotettavuutta kokonaisuudessaan erityisesti, kun otetaan huomioon teräslaatujen ratkaiseva rooli lopputuotteen kustannusten määrittämisessä. |
| --- | --- |

(36)

Komissio katsoi, ettei todettujen epäjohdonmukaisuuksien määrää voida selittää satunnaisilla epätarkkuuksilla. Esitetyt väitteet pikemminkin osaltaan vähensivät teräslajien kirjaamista koskevan yrityksen järjestelmän luotettavuutta kokonaisuudessaan erityisesti, kun otetaan huomioon teräslaatujen ratkaiseva rooli lopputuotteen kustannusten määrittämisessä.

| (37) | Myöhemmin tutkimuksen aikana yritys kuitenkin väitti, että jos komissio ei hyväksy yrityksen ensin ilmoittamia teräslajeja, voidaan saada tarkempi tulos, jos kaikkien tuotevalvontakoodien yhdistämisen sijaan, kuten väliaikaisen määrityksen aikana tehtiin, komissio ryhmittelisi yhteen vain ne tietyt teräslajit, joiden osalta epäjohdonmukaisuuksia oli havaittu, tai vaihtoehtoisesti ryhmittelisi teräslajit yhteen kemiallisen koostumuksen mukaan (AISI-luokituksen 200-, 300- ja 400-sarjoina ilmaistuna). Lisäksi yritys esitti vielä yhtä menetelmää, jossa 300-sarjan teräslajit ryhmitellään pienempiin alaryhmiin. |
| --- | --- |

(37)

Myöhemmin tutkimuksen aikana yritys kuitenkin väitti, että jos komissio ei hyväksy yrityksen ensin ilmoittamia teräslajeja, voidaan saada tarkempi tulos, jos kaikkien tuotevalvontakoodien yhdistämisen sijaan, kuten väliaikaisen määrityksen aikana tehtiin, komissio ryhmittelisi yhteen vain ne tietyt teräslajit, joiden osalta epäjohdonmukaisuuksia oli havaittu, tai vaihtoehtoisesti ryhmittelisi teräslajit yhteen kemiallisen koostumuksen mukaan (AISI-luokituksen 200-, 300- ja 400-sarjoina ilmaistuna). Lisäksi yritys esitti vielä yhtä menetelmää, jossa 300-sarjan teräslajit ryhmitellään pienempiin alaryhmiin.

| (38) | Tämän jälkeen komissio laski polkumyyntimarginaalin uudelleen kemiallisen koostumuksen mukaan ryhmiteltyjen ruostumattoman teräksen lajien perusteella (AISI-luokituksen 200-, 300- ja 400-sarjoina ilmaistuna), jotta voitiin noudattaa 30 kappaleessa kuvattua menetelmää. Teräslajien sarjat ovat yleisesti käytetty peruste, joka on objektiivinen ja todennettavissa; tuotevalvontakoodeja käyttämällä kyseisen yrityksen tietoja sen sijaan ei voida täsmäyttää asianmukaisesti, eikä niillä sen vuoksi varmistettaisi luotettaviin tietoihin perustuvaa oikeudenmukaista vertailua perusasetuksessa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(38)

Tämän jälkeen komissio laski polkumyyntimarginaalin uudelleen kemiallisen koostumuksen mukaan ryhmiteltyjen ruostumattoman teräksen lajien perusteella (AISI-luokituksen 200-, 300- ja 400-sarjoina ilmaistuna), jotta voitiin noudattaa 30 kappaleessa kuvattua menetelmää. Teräslajien sarjat ovat yleisesti käytetty peruste, joka on objektiivinen ja todennettavissa; tuotevalvontakoodeja käyttämällä kyseisen yrityksen tietoja sen sijaan ei voida täsmäyttää asianmukaisesti, eikä niillä sen vuoksi varmistettaisi luotettaviin tietoihin perustuvaa oikeudenmukaista vertailua perusasetuksessa tarkoitetulla tavalla.

| (39) | Koska yrityksen toimittamien lisätietojen avulla ei kuitenkaan voitu täsmäyttää tietoja niin yksityiskohtaisesti kuin tutkimuksessa edellytetään, aiemmin tehty päätelmä, jonka mukaan yrityksen jäljitysjärjestelmä ei ole riittävän luotettava, pidetään voimassa, ja perusasetuksen 18 artiklaa sovelletaan tuotantokustannusten lopullista määrittelyä ja polkumyyntimarginaalin laskemista varten, joka näin ollen perustuu edellä olevassa kappaleessa tarkoitettuun lähestymistapaan. |
| --- | --- |

(39)

Koska yrityksen toimittamien lisätietojen avulla ei kuitenkaan voitu täsmäyttää tietoja niin yksityiskohtaisesti kuin tutkimuksessa edellytetään, aiemmin tehty päätelmä, jonka mukaan yrityksen jäljitysjärjestelmä ei ole riittävän luotettava, pidetään voimassa, ja perusasetuksen 18 artiklaa sovelletaan tuotantokustannusten lopullista määrittelyä ja polkumyyntimarginaalin laskemista varten, joka näin ollen perustuu edellä olevassa kappaleessa tarkoitettuun lähestymistapaan.

| (40) | Valituksen tekijä huomautti, että tarkasteltavana olevan tuotteen ryhmittely teräslajien mukaan esti komissiota tekemästä asiallisen kannattavuustestin, jonka perusteella olisi voitu määritellä normaaliarvot tuotevalvontakoodeittain. |
| --- | --- |

(40)

Valituksen tekijä huomautti, että tarkasteltavana olevan tuotteen ryhmittely teräslajien mukaan esti komissiota tekemästä asiallisen kannattavuustestin, jonka perusteella olisi voitu määritellä normaaliarvot tuotevalvontakoodeittain.

| (41) | Komissio tekee analyysin tasolla, joka on johdonmukainen vientiä harjoittavien tuottajien ja unionin tuottajien sisäisten laskentajärjestelmien kanssa, joiden perusteella ilmoitetut luvut voidaan vahvistaa. Tämän vuoksi väite hylätään. |
| --- | --- |

(41)

Komissio tekee analyysin tasolla, joka on johdonmukainen vientiä harjoittavien tuottajien ja unionin tuottajien sisäisten laskentajärjestelmien kanssa, joiden perusteella ilmoitetut luvut voidaan vahvistaa. Tämän vuoksi väite hylätään.

| (42) | Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 37 ja 38 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(42)

Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 37 ja 38 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

2.   Normaaliarvo

| (43) | Yhden vientiä harjoittavan tuottajan osalta, johon sovelletaan perusasetuksen 18 artiklaa, normaaliarvon määrittämistä on tarkasteltu uudelleen sen tuotantokustannusten uudelleenarvioinnin pohjalta. Lopullisessa vaiheessa tuotantokustannukset määritettiin ilmoitettujen valmistuskustannusten pohjalta – niihin lisättiin myynti-, hallinto- ja muut kustannukset, rahoituskustannukset mukaan luettuina, käyttäen perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdan mukaisesti sallittua kohdentamismenetelmää. |
| --- | --- |

(43)

Yhden vientiä harjoittavan tuottajan osalta, johon sovelletaan perusasetuksen 18 artiklaa, normaaliarvon määrittämistä on tarkasteltu uudelleen sen tuotantokustannusten uudelleenarvioinnin pohjalta. Lopullisessa vaiheessa tuotantokustannukset määritettiin ilmoitettujen valmistuskustannusten pohjalta – niihin lisättiin myynti-, hallinto- ja muut kustannukset, rahoituskustannukset mukaan luettuina, käyttäen perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdan mukaisesti sallittua kohdentamismenetelmää.

| (44) | Kolmen vastikään otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan ja sen vientiä harjoittavan tuottajan, jolle myönnettiin yksilöllinen tarkastelu, osalta kotimaisen myynnin määrän katsottiin olevan yleisesti edustava, sillä se edustaa vähintään 5:tä prosenttia yrityksen koko tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin vientiin myymästä määrästä. Edustavuutta tarkasteltiin myös kaikkien niiden tuotelajien osalta, joita otokseen vastikään valitut tuottajat myivät kotimarkkinoillaan ja joiden katsottiin vastaavan unioniin vietäviksi myytyjä tuotelajeja perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(44)

Kolmen vastikään otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan ja sen vientiä harjoittavan tuottajan, jolle myönnettiin yksilöllinen tarkastelu, osalta kotimaisen myynnin määrän katsottiin olevan yleisesti edustava, sillä se edustaa vähintään 5:tä prosenttia yrityksen koko tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin vientiin myymästä määrästä. Edustavuutta tarkasteltiin myös kaikkien niiden tuotelajien osalta, joita otokseen vastikään valitut tuottajat myivät kotimarkkinoillaan ja joiden katsottiin vastaavan unioniin vietäviksi myytyjä tuotelajeja perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (45) | Määrittämällä riippumattomille asiakkaille tapahtuneen kannattavan kotimarkkinamyynnin osuuden tutkimusajanjaksolla komissio tutki tarkemmin, voitiinko kunkin otokseen vastikään valitun vientiä harjoittavan tuottajan ja sen vientiä harjoittavan tuottajan, jolle myönnettiin yksilöllinen tarkastelu, kotimaan myynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(45)

Määrittämällä riippumattomille asiakkaille tapahtuneen kannattavan kotimarkkinamyynnin osuuden tutkimusajanjaksolla komissio tutki tarkemmin, voitiinko kunkin otokseen vastikään valitun vientiä harjoittavan tuottajan ja sen vientiä harjoittavan tuottajan, jolle myönnettiin yksilöllinen tarkastelu, kotimaan myynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

| (46) | Yhden vastikään otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan tapauksessa kyseisen yrityksen alun perin toimittamat tiedot kustannusten kohdentamisesta katsottiin riittämättömiksi, koska niissä ei otettu huomioon teräslangan paksuutta, joka on merkittävä kustannustekijä. Yrityksen suostumuksella kustannusten jakomenetelmää mukautettiin. |
| --- | --- |

(46)

Yhden vastikään otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan tapauksessa kyseisen yrityksen alun perin toimittamat tiedot kustannusten kohdentamisesta katsottiin riittämättömiksi, koska niissä ei otettu huomioon teräslangan paksuutta, joka on merkittävä kustannustekijä. Yrityksen suostumuksella kustannusten jakomenetelmää mukautettiin.

| (47) | Toisen vastikään otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan tapauksessa korjattiin polkumyyntimarginaalin määrityksessä tapahtunut laskuvirhe. Lisäksi kyseinen tuottaja pyysi komissiota tekemään lisäoikaisuja kannattavuustestiin ja hinnan oikaisuun. Näille väitteille ei katsottu olevan perusteita. |
| --- | --- |

(47)

Toisen vastikään otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan tapauksessa korjattiin polkumyyntimarginaalin määrityksessä tapahtunut laskuvirhe. Lisäksi kyseinen tuottaja pyysi komissiota tekemään lisäoikaisuja kannattavuustestiin ja hinnan oikaisuun. Näille väitteille ei katsottu olevan perusteita.

| (48) | Yksilöllinen tarkastelun saaneen vientiä harjoittavan tuottajan tapauksessa korjattiin määrityksessä tapahtunut laskuvirhe. Sama vientiä harjoittava tuottaja esitti lisäksi huomautuksia komission määrittelemien myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä kotimaisten kuljetuskustannusten tasosta ja pyysi tekemään oikaisuja koti- ja vientimarkkinoille tarkoitettujen tarkasteltavana olevien tuotteiden fyysisten erojen perusteella. Nämä vientiä harjoittavan tuottajan esittämät oikaisut hylättiin, koska laskelmat perustuivat yrityksen toimittamiin kustannustietoihin, jotka oli todennettu tarkastuskäynnin aikana, ja koska fyysisiä eroja koskeva väite ei ollut perusteltu. |
| --- | --- |

(48)

Yksilöllinen tarkastelun saaneen vientiä harjoittavan tuottajan tapauksessa korjattiin määrityksessä tapahtunut laskuvirhe. Sama vientiä harjoittava tuottaja esitti lisäksi huomautuksia komission määrittelemien myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä kotimaisten kuljetuskustannusten tasosta ja pyysi tekemään oikaisuja koti- ja vientimarkkinoille tarkoitettujen tarkasteltavana olevien tuotteiden fyysisten erojen perusteella. Nämä vientiä harjoittavan tuottajan esittämät oikaisut hylättiin, koska laskelmat perustuivat yrityksen toimittamiin kustannustietoihin, jotka oli todennettu tarkastuskäynnin aikana, ja koska fyysisiä eroja koskeva väite ei ollut perusteltu.

| (49) | Näin ollen väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 39–48 kappaleessa kuvattu normaaliarvon määrittämismenetelmä vahvistettiin ja sitä sovellettiin kolmeen otokseen vastikään valittuun vientiä harjoittavaan tuottajaan ja siihen vientiä harjoittavaan tuottajaan, jolle myönnettiin yksilöllinen tarkastelu. |
| --- | --- |

(49)

Näin ollen väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 39–48 kappaleessa kuvattu normaaliarvon määrittämismenetelmä vahvistettiin ja sitä sovellettiin kolmeen otokseen vastikään valittuun vientiä harjoittavaan tuottajaan ja siihen vientiä harjoittavaan tuottajaan, jolle myönnettiin yksilöllinen tarkastelu.

3.   Vientihinta

| (50) | Yhden vientiä harjoittavan tuottajan osalta korjattiin sen esittämien väitteiden seurauksena tiettyjä virheitä, jotka liittyivät väärän valuuttakurssin satunnaiseen käyttöön sekä tietyn ryhmänsisäisen myynnin sisällyttämiseen vahingossa polkumyyntilaskelmiin. |
| --- | --- |

(50)

Yhden vientiä harjoittavan tuottajan osalta korjattiin sen esittämien väitteiden seurauksena tiettyjä virheitä, jotka liittyivät väärän valuuttakurssin satunnaiseen käyttöön sekä tietyn ryhmänsisäisen myynnin sisällyttämiseen vahingossa polkumyyntilaskelmiin.

| (51) | Toisen vientiä harjoittavan tuottajan tapauksessa siihen etuyhteydessä olevan, unionissa sijaitsevan yrityksen kautta tapahtuva myynti sisällytettiin polkumyyntilaskelmiin. |
| --- | --- |

(51)

Toisen vientiä harjoittavan tuottajan tapauksessa siihen etuyhteydessä olevan, unionissa sijaitsevan yrityksen kautta tapahtuva myynti sisällytettiin polkumyyntilaskelmiin.

| (52) | Yksi otokseen vastikään valittu vientiä harjoittava tuottaja väitti, että sen DEPB- ja DDS-tukijärjestelmien puitteissa saamat edut oli lisättävä vientihintoihin. |
| --- | --- |

(52)

Yksi otokseen vastikään valittu vientiä harjoittava tuottaja väitti, että sen DEPB- ja DDS-tukijärjestelmien puitteissa saamat edut oli lisättävä vientihintoihin.

| (53) | Toinen otokseen vastikään valittu vientiä harjoittava tuottaja ilmoitti DDS-tukijärjestelmän puitteissa saamansa edut negatiivisiksi hinnanoikaisuiksi, jotka lisäävät keinotekoisesti vientihintoja. |
| --- | --- |

(53)

Toinen otokseen vastikään valittu vientiä harjoittava tuottaja ilmoitti DDS-tukijärjestelmän puitteissa saamansa edut negatiivisiksi hinnanoikaisuiksi, jotka lisäävät keinotekoisesti vientihintoja.

| (54) | Komissio analysoi kummankin yrityksen hinnoittelua unionin markkinoilla ja teki päätelmänsä, jotka perustuvat perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan soveltamiseen eivätkä näin ollen edellytä lisäoikaisuja. Ensimmäisen yrityksen väite hylättiin näin ollen ja toisen yrityksen ilmoitettu oikaisu jätettiin huomiotta. |
| --- | --- |

(54)

Komissio analysoi kummankin yrityksen hinnoittelua unionin markkinoilla ja teki päätelmänsä, jotka perustuvat perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan soveltamiseen eivätkä näin ollen edellytä lisäoikaisuja. Ensimmäisen yrityksen väite hylättiin näin ollen ja toisen yrityksen ilmoitettu oikaisu jätettiin huomiotta.

| (55) | Yksi otokseen vastikään valittu vientiä harjoittava tuottaja väitti, että sen vientihintoja olisi korjattava ylöspäin, jotta ne vastaisivat sen kotimaan hintoja, koska kotimarkkinamyynti tapahtui omalla tuotenimellä, jolloin voidaan periä korkeampia hintoja. Yritys ei kuitenkaan voinut osoittaa, että laskut, joiden osalta se väitteensä esitti, todella liittyivät tuotenimellä tapahtuvaan myyntiin, ja näin ollen väite hylättiin. |
| --- | --- |

(55)

Yksi otokseen vastikään valittu vientiä harjoittava tuottaja väitti, että sen vientihintoja olisi korjattava ylöspäin, jotta ne vastaisivat sen kotimaan hintoja, koska kotimarkkinamyynti tapahtui omalla tuotenimellä, jolloin voidaan periä korkeampia hintoja. Yritys ei kuitenkaan voinut osoittaa, että laskut, joiden osalta se väitteensä esitti, todella liittyivät tuotenimellä tapahtuvaan myyntiin, ja näin ollen väite hylättiin.

| (56) | Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 50–52 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(56)

Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 50–52 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

4.   Vertailu

| (57) | Yksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että sen jälkeen kun kaikki tuotevalvontakoodit yhdistettiin sen tuotantokustannusten määrittämisessä, sama olisi tehtävä vientihintojen osalta ja vertailussa normaaliarvoon nähden olisi pitänyt käyttää yhtä yksittäistä vientihintaa. |
| --- | --- |

(57)

Yksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että sen jälkeen kun kaikki tuotevalvontakoodit yhdistettiin sen tuotantokustannusten määrittämisessä, sama olisi tehtävä vientihintojen osalta ja vertailussa normaaliarvoon nähden olisi pitänyt käyttää yhtä yksittäistä vientihintaa.

| (58) | Komissio pyrki tutkimuksessaan hankkimaan kustannuksia ja vientihintoja koskevat tiedot tuotevalvontakoodeittain, mutta se ei kuitenkaan saanut kyseiseltä yritykseltä tarvittavia täsmäytyksiä, joiden avulla luotettavat tuotantokustannukset olisi voitu selvittää tuotevalvontakoodeittain. Tutkimuksessa ei kuitenkaan havaittu puutteita tuotevalvontakoodeittain ilmoitetuissa vientihintojen tasoissa, eikä tosiasiallisten vientihintojen määrittämiseen olisi sen vuoksi ollut asianmukaista soveltaa perusasetuksen 18 artiklaa. Väite hylättiin, koska ilmoitettuja hintoja ei komission mielestä ole asianmukaista esittää yleisemmällä tasolla, jolloin niiden yksityiskohtaisuus kärsii, kun otetaan huomioon ne vaatimukset, joita tasapuolisen vertailun tekeminen tutkimuksessa edellyttää. |
| --- | --- |

(58)

Komissio pyrki tutkimuksessaan hankkimaan kustannuksia ja vientihintoja koskevat tiedot tuotevalvontakoodeittain, mutta se ei kuitenkaan saanut kyseiseltä yritykseltä tarvittavia täsmäytyksiä, joiden avulla luotettavat tuotantokustannukset olisi voitu selvittää tuotevalvontakoodeittain. Tutkimuksessa ei kuitenkaan havaittu puutteita tuotevalvontakoodeittain ilmoitetuissa vientihintojen tasoissa, eikä tosiasiallisten vientihintojen määrittämiseen olisi sen vuoksi ollut asianmukaista soveltaa perusasetuksen 18 artiklaa. Väite hylättiin, koska ilmoitettuja hintoja ei komission mielestä ole asianmukaista esittää yleisemmällä tasolla, jolloin niiden yksityiskohtaisuus kärsii, kun otetaan huomioon ne vaatimukset, joita tasapuolisen vertailun tekeminen tutkimuksessa edellyttää.

| (59) | Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 53–55 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(59)

Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 53–55 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

5.   Polkumyyntimarginaalit

| (60) | Kunkin otokseen valitun yrityksen osalta samankaltaiselle tuotteelle määritettyä normaaliarvon painotettua keskiarvoa verrattiin tarkasteltavana olevan tuotteen vientihintojen painotettuun keskiarvoon perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(60)

Kunkin otokseen valitun yrityksen osalta samankaltaiselle tuotteelle määritettyä normaaliarvon painotettua keskiarvoa verrattiin tarkasteltavana olevan tuotteen vientihintojen painotettuun keskiarvoon perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.

| (61) | Koska perusasetuksen 18 artiklaa sovelletaan kahteen kolmesta alun perin otokseen kuuluneesta vientiä harjoittavasta tuottajasta, yhteistyössä toimineiden mutta otokseen kuulumattomien vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaali vahvistetaan sen alun perin otokseen kuuluneen vientiä harjoittavan tuottajan, johon ei enää sovelleta perusasetuksen 18 artiklaa, sekä niiden kahden otokseen vastikään valitun yrityksen, joiden polkumyyntimarginaalit eivät ole vähimmäistasoa, keskimääräisen polkumyyntimarginaalin pohjalta perusasetuksen 9 artiklan 6 kohdan säännösten mukaisesti. Tällä perusteella yhteistyössä toimineiden mutta otokseen kuulumattomien yritysten polkumyyntimarginaali vahvistettiin 8,4 prosentiksi. |
| --- | --- |

(61)

Koska perusasetuksen 18 artiklaa sovelletaan kahteen kolmesta alun perin otokseen kuuluneesta vientiä harjoittavasta tuottajasta, yhteistyössä toimineiden mutta otokseen kuulumattomien vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaali vahvistetaan sen alun perin otokseen kuuluneen vientiä harjoittavan tuottajan, johon ei enää sovelleta perusasetuksen 18 artiklaa, sekä niiden kahden otokseen vastikään valitun yrityksen, joiden polkumyyntimarginaalit eivät ole vähimmäistasoa, keskimääräisen polkumyyntimarginaalin pohjalta perusasetuksen 9 artiklan 6 kohdan säännösten mukaisesti. Tällä perusteella yhteistyössä toimineiden mutta otokseen kuulumattomien yritysten polkumyyntimarginaali vahvistettiin 8,4 prosentiksi.

| (62) | Kaikkien muiden asianomaisessa maassa vientiä harjoittavien tuottajien osalta komissio määritti ensin yhteistyössä toimimisen asteen. Tätä varten verrattiin keskenään otantakyselyn vastauksissa esitettyjä kokonaisvientimääriä ja Eurostatin tuontitilastoihin perustuvaa asianomaisesta maasta tulevaa kokonaistuontia. Koska yhteistyössä toimimisen aste oli korkea, jäännöspolkumyyntimarginaali asetettiin otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille määritetyn korkeimman polkumyyntimarginaalin tasolle. Tällä perusteella koko maata koskevaksi polkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin 16,2 prosenttia. |
| --- | --- |

(62)

Kaikkien muiden asianomaisessa maassa vientiä harjoittavien tuottajien osalta komissio määritti ensin yhteistyössä toimimisen asteen. Tätä varten verrattiin keskenään otantakyselyn vastauksissa esitettyjä kokonaisvientimääriä ja Eurostatin tuontitilastoihin perustuvaa asianomaisesta maasta tulevaa kokonaistuontia. Koska yhteistyössä toimimisen aste oli korkea, jäännöspolkumyyntimarginaali asetettiin otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille määritetyn korkeimman polkumyyntimarginaalin tasolle. Tällä perusteella koko maata koskevaksi polkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin 16,2 prosenttia.

| (63) | Painotetut keskimääräiset polkumyyntimarginaalit ilmaistaan prosentteina CIF unionin rajalla tullaamattomana -hinnoista, ja ne ovat seuraavat:






  Yritys | Lopullinen polkumyyntimarginaali |
| --- | --- | --- |
| GARG Inox | 11,8 % |
| KEI Industries | 7,7 % |
| Macro Bars and Wires | 0,0 % |
| Nevatia Steel & Alloys | 4,1 % |
| Raajratna Metal Industries | 16,2 % |
| Venus-ryhmä | 11,6 % |
| Viraj Profiles | 6,8 % |
| Yhteistyössä toimineet otokseen kuulumattomat yritykset | 8,4 % |
| Kaikki muut yritykset | 16,2 % |

(63)

Painotetut keskimääräiset polkumyyntimarginaalit ilmaistaan prosentteina CIF unionin rajalla tullaamattomana -hinnoista, ja ne ovat seuraavat:

Yritys

Lopullinen polkumyyntimarginaali

GARG Inox

11,8 %

KEI Industries

7,7 %

Macro Bars and Wires

0,0 %

Nevatia Steel & Alloys

4,1 %

Raajratna Metal Industries

16,2 %

Venus-ryhmä

11,6 %

Viraj Profiles

6,8 %

Yhteistyössä toimineet otokseen kuulumattomat yritykset

8,4 %

Kaikki muut yritykset

16,2 %

D.   UNIONIN TUOTANNONALA

1.   Unionin tuotannonala

| (64) | Jotkin käyttäjät kyseenalaistivat väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 63 kappaleessa esitetyn unionin tuottajien määrän. Niiden mukaan tuottajien määrä oli arvioitu virheellisesti ja todellisuudessa unionin markkinoilla on vähemmän tuottajia. |
| --- | --- |

(64)

Jotkin käyttäjät kyseenalaistivat väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 63 kappaleessa esitetyn unionin tuottajien määrän. Niiden mukaan tuottajien määrä oli arvioitu virheellisesti ja todellisuudessa unionin markkinoilla on vähemmän tuottajia.

| (65) | Komissio huomauttaa, että edellä mainittua väitettä ei ole perusteltu minkäänlaisella näytöllä. Komissio on tarkistanut valituksessa ilmoitetun unionin tuottajien määrän niiden edustavuutta tarkistaessaan ja myös tutkimuksen aikana. Komissio otti asian tiimoilta yhteyttä kaikkiin 27:ään tiedossa olevaan unionin tuottajaan. Tutkimuksessa vahvistettiin, että 27 unionin tuottajaa valmisti samankaltaista tuotetta unionissa tutkimusajanjakson aikana. Tämän vuoksi väite hylätään, ja väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 63 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(65)

Komissio huomauttaa, että edellä mainittua väitettä ei ole perusteltu minkäänlaisella näytöllä. Komissio on tarkistanut valituksessa ilmoitetun unionin tuottajien määrän niiden edustavuutta tarkistaessaan ja myös tutkimuksen aikana. Komissio otti asian tiimoilta yhteyttä kaikkiin 27:ään tiedossa olevaan unionin tuottajaan. Tutkimuksessa vahvistettiin, että 27 unionin tuottajaa valmisti samankaltaista tuotetta unionissa tutkimusajanjakson aikana. Tämän vuoksi väite hylätään, ja väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 63 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

2.   Unionin tuotanto ja unionin tuottajia koskeva otos

| (66) | Koska huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 64–67 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(66)

Koska huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 64–67 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

E.   VAHINKO

1.   Unionin kulutus

| (67) | Jotkin käyttäjät väittivät, että vahinkoanalyysissä ei olisi pitänyt huomioida vuotta 2009 koskevia tietoja, koska kyseisen vuoden rahoituskriisillä oli vääristäviä vaikutuksia erityisesti unionin kulutukseen. Vaikka vuosi 2009 jätettäisiinkin analyysin ulkopuolelle, kulutussuuntaus on nousussa (+ 5 %), mikä osoittaa markkinatilanteen olevan paranemassa. Lisäksi rahoituskriisin negatiiviset vaikutukset tunnustetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 68 kappaleessa. Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 68 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(67)

Jotkin käyttäjät väittivät, että vahinkoanalyysissä ei olisi pitänyt huomioida vuotta 2009 koskevia tietoja, koska kyseisen vuoden rahoituskriisillä oli vääristäviä vaikutuksia erityisesti unionin kulutukseen. Vaikka vuosi 2009 jätettäisiinkin analyysin ulkopuolelle, kulutussuuntaus on nousussa (+ 5 %), mikä osoittaa markkinatilanteen olevan paranemassa. Lisäksi rahoituskriisin negatiiviset vaikutukset tunnustetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 68 kappaleessa. Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 68 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

2.   Tuonti asianomaisesta maasta unioniin

| (68) | Yritykselle Macro Bars and Wires vahvistettu polkumyyntimarginaali on alle perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun vähimmäistason. Sen vuoksi katsotaan, että kyseinen vientiä harjoittava tuottaja ei ole harjoittanut polkumyyntiä tutkimusajanjaksolla perusasetuksen 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä. Sen vuoksi sen tuontimääriä ei laskettu asianomaisesta maasta alustavasti polkumyynnillä tapahtuvaksi katsotun tuonnin määriin. Yksi vientiä harjoittava tuottaja eli Venus-ryhmä katsoi, että tietyt tuontitapahtumat oli virheellisesti laskettu kahteen kertaan. Komissio yhtyi vientiä harjoittavan tuottajan kantaan ja oikaisi polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin kokonaismäärää poistamalla nämä tuontitapahtumat. |
| --- | --- |

(68)

Yritykselle Macro Bars and Wires vahvistettu polkumyyntimarginaali on alle perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun vähimmäistason. Sen vuoksi katsotaan, että kyseinen vientiä harjoittava tuottaja ei ole harjoittanut polkumyyntiä tutkimusajanjaksolla perusasetuksen 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä. Sen vuoksi sen tuontimääriä ei laskettu asianomaisesta maasta alustavasti polkumyynnillä tapahtuvaksi katsotun tuonnin määriin. Yksi vientiä harjoittava tuottaja eli Venus-ryhmä katsoi, että tietyt tuontitapahtumat oli virheellisesti laskettu kahteen kertaan. Komissio yhtyi vientiä harjoittavan tuottajan kantaan ja oikaisi polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin kokonaismäärää poistamalla nämä tuontitapahtumat.

| (69) | Näin ollen polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrää, markkinaosuutta ja keskimääräistä hintaa tarkistettiin. |
| --- | --- |

(69)

Näin ollen polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrää, markkinaosuutta ja keskimääräistä hintaa tarkistettiin.

| (70) | Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ja markkinaosuus | 2009 | 2010 | 2011 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Määrä | 15 826 | 27 291 | 34 494 | 33 252 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 172 | 218 | 210 |
| Markkinaosuus | 12,0 % | 14,6 % | 17,6 % | 16,9 % |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 121 | 146 | 140 |
| Lähde: Eurostat ja kyselyvastaukset |

(70)

Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ja markkinaosuus

2009

2010

2011

Tutkimusajanjakso

Määrä

15 826

27 291

34 494

33 252

Indeksi (2009 = 100)

100

172

218

210

Markkinaosuus

12,0 %

14,6 %

17,6 %

16,9 %

Indeksi (2009 = 100)

100

121

146

140

Lähde: Eurostat ja kyselyvastaukset

| (71) | Macro Bars and Wires vei tarkasteltavana olevaa tuotetta tutkimusajanjaksolla vain vähäisiä määriä, ja myös edellä mainitun Venus-ryhmän vientitapahtumat olivat määrältään vähäisiä, mistä syystä kyseisen tuonnin vähentäminen asianomaisesta maasta tulevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kokonaismäärästä ei aiheuta merkittäviä muutoksia väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 69 ja 71 kappaleessa kuvattuihin kehityssuuntauksiin. Näin ollen kyseisissä väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan kappaleissa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(71)

Macro Bars and Wires vei tarkasteltavana olevaa tuotetta tutkimusajanjaksolla vain vähäisiä määriä, ja myös edellä mainitun Venus-ryhmän vientitapahtumat olivat määrältään vähäisiä, mistä syystä kyseisen tuonnin vähentäminen asianomaisesta maasta tulevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kokonaismäärästä ei aiheuta merkittäviä muutoksia väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 69 ja 71 kappaleessa kuvattuihin kehityssuuntauksiin. Näin ollen kyseisissä väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan kappaleissa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

| (72) | Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin keskimääräinen hinta: | 2009 | 2010 | 2011 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräinen hinta | 2 380 | 2 811 | 3 259 | 3 207 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 118 | 137 | 135 |
| Lähde: Eurostat ja kyselyvastaukset |

(72)

Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin keskimääräinen hinta:

2009

2010

2011

Tutkimusajanjakso

Keskimääräinen hinta

2 380

2 811

3 259

3 207

Indeksi (2009 = 100)

100

118

137

135

Lähde: Eurostat ja kyselyvastaukset

| (73) | Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrän oikaiseminen ei aiheuta merkittäviä muutoksia polkumyynnillä Intiasta tapahtuneen tuonnin keskimääräisissä hinnoissa eikä hinnan alittavuuden marginaalia koskevissa laskelmissa. Painotettu keskimääräinen hinnan alittavuuden marginaali on 15 prosenttia, mikä vahvistaa väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa esitetyn päätelmän. |
| --- | --- |

(73)

Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrän oikaiseminen ei aiheuta merkittäviä muutoksia polkumyynnillä Intiasta tapahtuneen tuonnin keskimääräisissä hinnoissa eikä hinnan alittavuuden marginaalia koskevissa laskelmissa. Painotettu keskimääräinen hinnan alittavuuden marginaali on 15 prosenttia, mikä vahvistaa väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa esitetyn päätelmän.

| (74) | Yksi intialainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että unionin myyntihinnat näyttivät erittäin epätodennäköisiltä ja että niitä on todennäköisesti vääristelty. On kuitenkin tuotava esiin, että hinnan alittavuutta koskevissa laskelmissa käytetyt hinnat saatiin kerätyistä tiedoista, jotka todennettiin otokseen valittujen unionin tuottajien tiloihin tehdyillä tarkastuskäynneillä. |
| --- | --- |

(74)

Yksi intialainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että unionin myyntihinnat näyttivät erittäin epätodennäköisiltä ja että niitä on todennäköisesti vääristelty. On kuitenkin tuotava esiin, että hinnan alittavuutta koskevissa laskelmissa käytetyt hinnat saatiin kerätyistä tiedoista, jotka todennettiin otokseen valittujen unionin tuottajien tiloihin tehdyillä tarkastuskäynneillä.

| (75) | Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 75–77 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(75)

Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 75–77 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

3.   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

| (76) | Jotkin osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalan saavuttamaa tulosta olisi pidettävä kohtuullisen myönteisenä, kun otetaan huomioon maailmanlaajuinen talouskriisi ja se, että yhtä vahinkoindikaattoria eli markkinaosuutta lukuun ottamatta mikään muu indikaattori ei viitannut vahingon syntymiseen. |
| --- | --- |

(76)

Jotkin osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalan saavuttamaa tulosta olisi pidettävä kohtuullisen myönteisenä, kun otetaan huomioon maailmanlaajuinen talouskriisi ja se, että yhtä vahinkoindikaattoria eli markkinaosuutta lukuun ottamatta mikään muu indikaattori ei viitannut vahingon syntymiseen.

| (77) | Yksi osapuoli väitti, että unionin tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat nousivat noin 34 prosenttia eli huomattavasti enemmän kuin sen tuotantokustannukset, jotka nousivat 13 prosenttia samalla ajanjaksolla. Tältä osin on syytä huomata, että tarkastelujakson alussa eli vuonna 2009 unionin tuotannonalan myyntihinta oli alhaisempi kuin tuotantokustannukset, ja se pystyi myymään tuotantokustannuksia korkeampaan hintaan vasta vuodesta 2011 alkaen. |
| --- | --- |

(77)

Yksi osapuoli väitti, että unionin tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat nousivat noin 34 prosenttia eli huomattavasti enemmän kuin sen tuotantokustannukset, jotka nousivat 13 prosenttia samalla ajanjaksolla. Tältä osin on syytä huomata, että tarkastelujakson alussa eli vuonna 2009 unionin tuotannonalan myyntihinta oli alhaisempi kuin tuotantokustannukset, ja se pystyi myymään tuotantokustannuksia korkeampaan hintaan vasta vuodesta 2011 alkaen.

| (78) | Tutkimus osoitti, että vaikka joidenkin vahinkoindikaattorien kehityssuuntaus oli myönteinen (tuotantomäärä ja kapasiteetin käyttöaste) tai pysyi vakaana (työllisyys), useiden muiden unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta koskevien indikaattorien (kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto) kehityssuuntaus ei ollut tyydyttävä tarkastelujaksolla. Investointeja koskeva indikaattori parani vuonna 2010 mutta laski alle vuoden 2009 tason vuonna 2011 ja tutkimusajanjaksolla. Vaikka pitää paikkansa, että investointien tuotto parani vuosien 2009–2011 välillä 6,7 prosenttiin, se laski jälleen 0,8 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Samoin kannattavuutta ja kassavirtaa koskevat indikaattorit paranivat vuoteen 2011 saakka mutta alkoivat heikentyä uudelleen tutkimusajanjaksolla. Sen vuoksi voidaan todeta, että unionin tuotannonalan tilanne alkoi parantua vuoden 2009 jälkeen mutta asianomaisesta maasta tuleva polkumyynnillä tapahtunut tuonti hidasti sen elpymistä. |
| --- | --- |

(78)

Tutkimus osoitti, että vaikka joidenkin vahinkoindikaattorien kehityssuuntaus oli myönteinen (tuotantomäärä ja kapasiteetin käyttöaste) tai pysyi vakaana (työllisyys), useiden muiden unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta koskevien indikaattorien (kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto) kehityssuuntaus ei ollut tyydyttävä tarkastelujaksolla. Investointeja koskeva indikaattori parani vuonna 2010 mutta laski alle vuoden 2009 tason vuonna 2011 ja tutkimusajanjaksolla. Vaikka pitää paikkansa, että investointien tuotto parani vuosien 2009–2011 välillä 6,7 prosenttiin, se laski jälleen 0,8 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Samoin kannattavuutta ja kassavirtaa koskevat indikaattorit paranivat vuoteen 2011 saakka mutta alkoivat heikentyä uudelleen tutkimusajanjaksolla. Sen vuoksi voidaan todeta, että unionin tuotannonalan tilanne alkoi parantua vuoden 2009 jälkeen mutta asianomaisesta maasta tuleva polkumyynnillä tapahtunut tuonti hidasti sen elpymistä.

| (79) | Erään osapuolen pyynnöstä vahvistetaan, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 100 kappaleessa esitetyt varastot koskivat otokseen kuuluneiden unionissa toimivien yritysten toimintaa. |
| --- | --- |

(79)

Erään osapuolen pyynnöstä vahvistetaan, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 100 kappaleessa esitetyt varastot koskivat otokseen kuuluneiden unionissa toimivien yritysten toimintaa.

| (80) | Unionin tuotannonala väitti, että väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa asetettu 5 prosentin tavoitevoittomarginaali on liian alhainen. Osapuoli ei perustellut väitettä riittävästi. Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 95 kappaleessa selitetään kyseisen voittomarginaalin valintaa koskevat perustelut, eikä tutkimuksessa tullut esiin mitään syytä muuttaa sitä. Sen vuoksi myös lopullisten päätelmien tekemisessä käytettiin 5 prosentin tavoitevoittomarginaalia. |
| --- | --- |

(80)

Unionin tuotannonala väitti, että väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa asetettu 5 prosentin tavoitevoittomarginaali on liian alhainen. Osapuoli ei perustellut väitettä riittävästi. Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 95 kappaleessa selitetään kyseisen voittomarginaalin valintaa koskevat perustelut, eikä tutkimuksessa tullut esiin mitään syytä muuttaa sitä. Sen vuoksi myös lopullisten päätelmien tekemisessä käytettiin 5 prosentin tavoitevoittomarginaalia.

| (81) | Yksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että unionin tuotannonalan vaikeudet johtuvat pitkälti rakenteellisista ongelmista ja että tämän vuoksi 5 prosentin tavoitevoittomarginaali oli epärealistinen. |
| --- | --- |

(81)

Yksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että unionin tuotannonalan vaikeudet johtuvat pitkälti rakenteellisista ongelmista ja että tämän vuoksi 5 prosentin tavoitevoittomarginaali oli epärealistinen.

| (82) | On syytä muistaa, että oikeuskäytännön (8) mukaan toimielinten on vahvistettava voittomarginaali, jonka unionin tuotannonala voisi kohtuudella saavuttaa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli silloin kun polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia ei esiinny. Vuonna 2007 voittomarginaali oli 3,7 prosenttia, ja vuodesta 2008 alkaen voittomarginaali oli talous- ja rahoituskriisin seurauksena negatiivinen. Tutkimuksessa vahvistettiin valituksessa esitetty väite, jonka mukaan polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia alkoi ilmaantua unionin markkinoille vuodesta 2007 alkaen, jolloin tuonnin määrä kasvoi vuonna 2006 toteutuneesta 17 727 tonnista 24 811 tonniin. Tämän vuoksi tavoitevoittomarginaalia ei ollut mahdollista vahvistaa sellaisen voiton pohjalta, jonka samankaltaista tuotetta valmistavat unionin tuottajat voivat kohtuudella olettaa saavansa. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 95 kappaleessa selitettiin, komissio katsoi näin ollen asianmukaiseksi käyttää 5 prosentin voittomarginaalia sellaisilla muilla terästeollisuuden osa-alueilla todettujen todellisten voittojen pohjalta, jotka eivät ole kärsineet polkumyynnillä tapahtuneesta tai tuetusta tuonnista, kuten on tehty muissa tuoreissa samankaltaista tuotetta koskevissa tutkimuksissa samalla alalla (9). Lisäksi olisi huomattava, että vuonna 2007 todettua 3,7 prosentin voittomarginaalia pidetään joka tapauksessa liian alhaisena polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin ja sen kasvun vuoksi. Sen vuoksi myös lopullisten päätelmien tekemisessä käytettiin 5 prosentin tavoitevoittomarginaalia. |
| --- | --- |

(82)

On syytä muistaa, että oikeuskäytännön (8) mukaan toimielinten on vahvistettava voittomarginaali, jonka unionin tuotannonala voisi kohtuudella saavuttaa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli silloin kun polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia ei esiinny. Vuonna 2007 voittomarginaali oli 3,7 prosenttia, ja vuodesta 2008 alkaen voittomarginaali oli talous- ja rahoituskriisin seurauksena negatiivinen. Tutkimuksessa vahvistettiin valituksessa esitetty väite, jonka mukaan polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia alkoi ilmaantua unionin markkinoille vuodesta 2007 alkaen, jolloin tuonnin määrä kasvoi vuonna 2006 toteutuneesta 17 727 tonnista 24 811 tonniin. Tämän vuoksi tavoitevoittomarginaalia ei ollut mahdollista vahvistaa sellaisen voiton pohjalta, jonka samankaltaista tuotetta valmistavat unionin tuottajat voivat kohtuudella olettaa saavansa. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 95 kappaleessa selitettiin, komissio katsoi näin ollen asianmukaiseksi käyttää 5 prosentin voittomarginaalia sellaisilla muilla terästeollisuuden osa-alueilla todettujen todellisten voittojen pohjalta, jotka eivät ole kärsineet polkumyynnillä tapahtuneesta tai tuetusta tuonnista, kuten on tehty muissa tuoreissa samankaltaista tuotetta koskevissa tutkimuksissa samalla alalla (9). Lisäksi olisi huomattava, että vuonna 2007 todettua 3,7 prosentin voittomarginaalia pidetään joka tapauksessa liian alhaisena polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin ja sen kasvun vuoksi. Sen vuoksi myös lopullisten päätelmien tekemisessä käytettiin 5 prosentin tavoitevoittomarginaalia.

4.   Vahinkoa koskevat päätelmät

| (83) | Komissio päättelee näin ollen, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 78–105 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(83)

Komissio päättelee näin ollen, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 78–105 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

F.   SYY-YHTEYS

1.   Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutukset

| (84) | Yksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa ei otettu huomioon sitä, että unionin tuotannonala pystyi hyötymään kasvavasta kulutuksesta vuodesta 2009 alkaen, ja että komissio ei voi olettaa, että unionin tuotannonala voi säilyttää markkinaosuutensa hamaan tulevaisuuteen. |
| --- | --- |

(84)

Yksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa ei otettu huomioon sitä, että unionin tuotannonala pystyi hyötymään kasvavasta kulutuksesta vuodesta 2009 alkaen, ja että komissio ei voi olettaa, että unionin tuotannonala voi säilyttää markkinaosuutensa hamaan tulevaisuuteen.

| (85) | Näihin väitteisiin on syytä huomauttaa, että tutkimuksessa kävi ilmi, että Intiasta tulevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin markkinaosuus kasvoi huomattavasti nopeammin kuin unionin markkinoiden kulutus. Intiasta tulevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä kasvoi 110 prosenttia samana ajanjaksona kuin kulutus kasvoi 50 prosenttia. Lisäksi tutkimus osoitti, että samalla ajanjaksolla Intiasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta oli jatkuvasti alhaisempi kuin unionin tuotannonalan keskimääräinen hinta ja että tuonnin hinta alitti unionin tuotannonalan keskimääräisen hinnan 15 prosentilla tutkimusajanjaksolla. Tästä syystä, vaikka unionin tuotannonala hyötyi kulutuksen kasvusta tiettyyn määrään asti ja pystyi lisäämään myyntiään 40 prosentilla, se ei voinut säilyttää markkinaosuuttaan siinä määrin kuin olisi voinut olettaa markkinaolosuhteiden parantumisen ja unionin tuotannonalan vapaan tuotantokapasiteetin ansiosta. |
| --- | --- |

(85)

Näihin väitteisiin on syytä huomauttaa, että tutkimuksessa kävi ilmi, että Intiasta tulevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin markkinaosuus kasvoi huomattavasti nopeammin kuin unionin markkinoiden kulutus. Intiasta tulevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä kasvoi 110 prosenttia samana ajanjaksona kuin kulutus kasvoi 50 prosenttia. Lisäksi tutkimus osoitti, että samalla ajanjaksolla Intiasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta oli jatkuvasti alhaisempi kuin unionin tuotannonalan keskimääräinen hinta ja että tuonnin hinta alitti unionin tuotannonalan keskimääräisen hinnan 15 prosentilla tutkimusajanjaksolla. Tästä syystä, vaikka unionin tuotannonala hyötyi kulutuksen kasvusta tiettyyn määrään asti ja pystyi lisäämään myyntiään 40 prosentilla, se ei voinut säilyttää markkinaosuuttaan siinä määrin kuin olisi voinut olettaa markkinaolosuhteiden parantumisen ja unionin tuotannonalan vapaan tuotantokapasiteetin ansiosta.

2.   Muiden tekijöiden vaikutus

2.1   Muu kuin polkumyynnillä tapahtunut tuonti

| (86) | Muun kuin polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin ja sen hintojen kehitys oli tarkastelujaksolla verrattavissa polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin ja hintojen kehitykseen. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hinnat olivat lisäksi pääsääntöisesti samalla tasolla kuin muun kuin polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hinnat siten, että keskimäärin muun kuin polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hinnat olivat 0,4 prosenttia alhaisemmat. Lisäksi muun kuin polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä oli alle kuusi prosenttia kaikesta asianomaisesta maasta tapahtuvasta tuonnista ja hieman enemmän kuin prosentti markkinaosuudesta. Tästä syystä asianomaisesta maasta muuten kuin polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttama vahinko ei poista syy-yhteyttä asianomaisesta maasta tulevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin ja unionin tuotannonalalle tutkimusajanjaksolla aiheutuneen vahingon väliltä. |
| --- | --- |

(86)

Muun kuin polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin ja sen hintojen kehitys oli tarkastelujaksolla verrattavissa polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin ja hintojen kehitykseen. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hinnat olivat lisäksi pääsääntöisesti samalla tasolla kuin muun kuin polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hinnat siten, että keskimäärin muun kuin polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hinnat olivat 0,4 prosenttia alhaisemmat. Lisäksi muun kuin polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä oli alle kuusi prosenttia kaikesta asianomaisesta maasta tapahtuvasta tuonnista ja hieman enemmän kuin prosentti markkinaosuudesta. Tästä syystä asianomaisesta maasta muuten kuin polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttama vahinko ei poista syy-yhteyttä asianomaisesta maasta tulevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin ja unionin tuotannonalalle tutkimusajanjaksolla aiheutuneen vahingon väliltä.

2.2   Kolmansista maista tuleva tuonti

| (87) | Kaksi intialaista vientiä harjoittavaa tuottajaa ja Intian viranomaiset toistivat väitteensä, että Kiinan kansantasavallasta peräisin olevat ruostumattomat teräslangat olisi pitänyt sisällyttää tutkimukseen ja että Kiinan kansantasavallasta tulevan tuonnin vaikutusta unionin markkinoihin ja unionin tuotannonalaan aliarvioitiin. |
| --- | --- |

(87)

Kaksi intialaista vientiä harjoittavaa tuottajaa ja Intian viranomaiset toistivat väitteensä, että Kiinan kansantasavallasta peräisin olevat ruostumattomat teräslangat olisi pitänyt sisällyttää tutkimukseen ja että Kiinan kansantasavallasta tulevan tuonnin vaikutusta unionin markkinoihin ja unionin tuotannonalaan aliarvioitiin.

| (88) | Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen 115 kappaleessa todetaan, vireillepanovaiheessa ja tähän asti ei ole ollut mitään näyttöä polkumyynnin unionin tuotannonalalle aiheuttamasta vahingosta, joka olisi oikeuttanut Kiinan kansantasavallasta tulevaa tuontia koskevan polkumyyntimenettelyn vireillepanon. Sen vuoksi väite, jonka mukaan Kiinan kansantasavalta olisi pitänyt sisällyttää tutkimukseen, ei ole perusteltu, ja se on hylättävä. |
| --- | --- |

(88)

Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen 115 kappaleessa todetaan, vireillepanovaiheessa ja tähän asti ei ole ollut mitään näyttöä polkumyynnin unionin tuotannonalalle aiheuttamasta vahingosta, joka olisi oikeuttanut Kiinan kansantasavallasta tulevaa tuontia koskevan polkumyyntimenettelyn vireillepanon. Sen vuoksi väite, jonka mukaan Kiinan kansantasavalta olisi pitänyt sisällyttää tutkimukseen, ei ole perusteltu, ja se on hylättävä.

| (89) | Kiinan kansantasavallasta tulevan tuonnin kehityssuuntaus oli kuitenkin tarkastelujaksolla nouseva, ja sen markkinaosuus nousi 8,3 prosenttiin tutkimusajanjaksolla, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 113 kappaleessa todetaan. Lisäksi Kiinan kansantasavallasta tulevan tuonnin hinnat olivat alhaisemmat kuin unionin tuotannonalan hinnat ja intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien hinnat unionin markkinoilla. Sen vuoksi tutkittiin uudelleen, olisiko Kiinan kansantasavallasta tuleva tuonti voinut myötävaikuttaa unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon ja poistiko se syy-yhteyden vahingon ja Intiasta tulevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin väliltä. |
| --- | --- |

(89)

Kiinan kansantasavallasta tulevan tuonnin kehityssuuntaus oli kuitenkin tarkastelujaksolla nouseva, ja sen markkinaosuus nousi 8,3 prosenttiin tutkimusajanjaksolla, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 113 kappaleessa todetaan. Lisäksi Kiinan kansantasavallasta tulevan tuonnin hinnat olivat alhaisemmat kuin unionin tuotannonalan hinnat ja intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien hinnat unionin markkinoilla. Sen vuoksi tutkittiin uudelleen, olisiko Kiinan kansantasavallasta tuleva tuonti voinut myötävaikuttaa unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon ja poistiko se syy-yhteyden vahingon ja Intiasta tulevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin väliltä.

| (90) | Käynnistysvaiheessa saatavilla olevien tietojen mukaan Kiinasta tulevan tuonnin tuotevalikoima oli erilainen ja markkinoilla olevien kiinalaisten tuotteiden tuotesegmentit olivat erilaiset kuin unionin tuotannonalan myymien tuotteiden tai Intiasta peräisin olevien, unionin markkinoilla myytyjen tuotteiden. |
| --- | --- |

(90)

Käynnistysvaiheessa saatavilla olevien tietojen mukaan Kiinasta tulevan tuonnin tuotevalikoima oli erilainen ja markkinoilla olevien kiinalaisten tuotteiden tuotesegmentit olivat erilaiset kuin unionin tuotannonalan myymien tuotteiden tai Intiasta peräisin olevien, unionin markkinoilla myytyjen tuotteiden.

| (91) | Väliaikaisista toimenpiteistä ilmoittamisen jälkeen komissiolle esitettiin useita väitteitä, joiden mukaan kiinalainen halpatuonti tutkimusajanjaksolla mahdollisesti poistaisi syy-yhteyden Intiasta tulevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä. |
| --- | --- |

(91)

Väliaikaisista toimenpiteistä ilmoittamisen jälkeen komissiolle esitettiin useita väitteitä, joiden mukaan kiinalainen halpatuonti tutkimusajanjaksolla mahdollisesti poistaisi syy-yhteyden Intiasta tulevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä.

| (92) | Tutkimuksen kohteena olevia kahta CN-koodia koskevien tuontitilastojen perusteella tehtiin analyysi, joka osoitti, että 29 prosenttia Kiinasta tulevasta tuonnista tapahtui markkinoiden alatasolla (CN-koodi 7223 00 99). Tämä selittää osaksi sen, miksi kyseisen tuonnin hinnat olivat keskimäärin alhaisempia kuin unionin tuotannonalan tai intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien hinnat. CN-koodia 7223 00 99 koskevat tilastot osoittavat myös, että kiinalaisten tuottajien asiakkaat olivat pääasiassa Yhdistyneessä kuningaskunnassa, jossa unionin tuotannonalalla ei juurikaan ole tuotantoa.









  Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) | 2009 | 2010 | 2011 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 72 230 019 | 2 974 | 3 286 | 3 436 | 2 995 |
| 72 230 099 | 765 | 1 458 | 1 472 | 1 320 |
| Lähde: Eurostat |

(92)

Tutkimuksen kohteena olevia kahta CN-koodia koskevien tuontitilastojen perusteella tehtiin analyysi, joka osoitti, että 29 prosenttia Kiinasta tulevasta tuonnista tapahtui markkinoiden alatasolla (CN-koodi 7223 00 99). Tämä selittää osaksi sen, miksi kyseisen tuonnin hinnat olivat keskimäärin alhaisempia kuin unionin tuotannonalan tai intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien hinnat. CN-koodia 7223 00 99 koskevat tilastot osoittavat myös, että kiinalaisten tuottajien asiakkaat olivat pääasiassa Yhdistyneessä kuningaskunnassa, jossa unionin tuotannonalalla ei juurikaan ole tuotantoa.

Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

2009

2010

2011

Tutkimusajanjakso

72 230 019

2 974

3 286

3 436

2 995

72 230 099

765

1 458

1 472

1 320

Lähde: Eurostat

| (93) | CN-koodin 7223 00 19 osalta tuotevalvontakoodin perusteella tehty analyysi osoitti, että sekä unionin tuotannonala että intialaiset tuottajat kilpailivat lähinnä markkinoiden ylätasolla, jossa hinnat saattavat olla jopa neljä kertaa suuremmat kuin saman CN-koodin alatasolla. (10) Lisäksi tutkimus osoitti, että yleensä hintojen vaihtelu liittyy tuotelajiin ja nikkelipitoisuuteen. |
| --- | --- |

(93)

CN-koodin 7223 00 19 osalta tuotevalvontakoodin perusteella tehty analyysi osoitti, että sekä unionin tuotannonala että intialaiset tuottajat kilpailivat lähinnä markkinoiden ylätasolla, jossa hinnat saattavat olla jopa neljä kertaa suuremmat kuin saman CN-koodin alatasolla. (10) Lisäksi tutkimus osoitti, että yleensä hintojen vaihtelu liittyy tuotelajiin ja nikkelipitoisuuteen.

| (94) | Kiinan kansantasavallasta tulevan tuonnin hintatasosta on syytä huomauttaa, että vuodesta 2009 tutkimusajanjaksolle kiinalaisen tuonnin keskimääräinen hinta pysyi korkeampana kuin tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä Intiasta tapahtuneen viennin hinta, kuten voidaan todeta seuraavasta taulukosta, jossa esitetään CN-koodiin 7223 00 19 luokitellun kiinalaisen viennin keskimääräinen hinta.











  Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) | 2009 | 2010 | 2011 | Tutkimusajanjakso | Tutkimusajanjakso + 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 72 230 019 | 2 974 | 3 286 | 3 436 | 2 995 | 3 093 |
| Lähde: Eurostat |

(94)

Kiinan kansantasavallasta tulevan tuonnin hintatasosta on syytä huomauttaa, että vuodesta 2009 tutkimusajanjaksolle kiinalaisen tuonnin keskimääräinen hinta pysyi korkeampana kuin tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä Intiasta tapahtuneen viennin hinta, kuten voidaan todeta seuraavasta taulukosta, jossa esitetään CN-koodiin 7223 00 19 luokitellun kiinalaisen viennin keskimääräinen hinta.

Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

2009

2010

2011

Tutkimusajanjakso

Tutkimusajanjakso + 1

72 230 019

2 974

3 286

3 436

2 995

3 093

Lähde: Eurostat

| (95) | Kiinalaisen tuonnin keskimääräinen hinta laski ensimmäisen kerran alle intialaisen polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnan tutkimusajanjaksolla. Tämän seikan katsottiin kuitenkin olevan luonteeltaan väliaikainen, sillä Kiinan hintataso nousi tutkimusajanjakson jälkeisenä vuonna ja oli jälleen korkeampi kuin Intian hintataso. |
| --- | --- |

(95)

Kiinalaisen tuonnin keskimääräinen hinta laski ensimmäisen kerran alle intialaisen polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnan tutkimusajanjaksolla. Tämän seikan katsottiin kuitenkin olevan luonteeltaan väliaikainen, sillä Kiinan hintataso nousi tutkimusajanjakson jälkeisenä vuonna ja oli jälleen korkeampi kuin Intian hintataso.

| (96) | Lisäksi asianomaisesta maasta ja Kiinan kansantasavallasta tulevan tuonnin määrien vertailu osoitti, että minä tahansa ajankohtana tarkastelujaksolla ja etenkin tutkimusajanjaksolla Kiinan kansantasavallasta tuleva tuonti oli paljon vähäisempää kuin Intiasta tuleva tuonti. Kiinan kansantasavallasta tulevan tuonnin määrä oli vähemmän kuin puolet Intiasta tulevasta kokonaistuonnista. |
| --- | --- |

(96)

Lisäksi asianomaisesta maasta ja Kiinan kansantasavallasta tulevan tuonnin määrien vertailu osoitti, että minä tahansa ajankohtana tarkastelujaksolla ja etenkin tutkimusajanjaksolla Kiinan kansantasavallasta tuleva tuonti oli paljon vähäisempää kuin Intiasta tuleva tuonti. Kiinan kansantasavallasta tulevan tuonnin määrä oli vähemmän kuin puolet Intiasta tulevasta kokonaistuonnista.

| (97) | Sen vuoksi, vaikka Kiinan kansantasavallasta tuleva tuonti myötävaikutti unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon, se ei voinut vaikuttaa siihen siinä määrin, että se olisi poistanut syy-yhteyden asianomaisesta maasta tulevan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä. Näin ollen väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 113 kappaleen päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(97)

Sen vuoksi, vaikka Kiinan kansantasavallasta tuleva tuonti myötävaikutti unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon, se ei voinut vaikuttaa siihen siinä määrin, että se olisi poistanut syy-yhteyden asianomaisesta maasta tulevan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä. Näin ollen väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 113 kappaleen päätelmät vahvistetaan.

2.3   Kilpailu muiden unionin tuottajien taholta

| (98) | Yksi osapuoli väitti, että unionin tuottajien huono taloudellinen tulos voisi johtua sellaisten muiden unionin tuottajien aiheuttamasta kilpailusta, jotka eivät olleet osallisia valituksessa tai jotka eivät ilmaisseet tukeaan tutkimuksen alkuvaiheessa. |
| --- | --- |

(98)

Yksi osapuoli väitti, että unionin tuottajien huono taloudellinen tulos voisi johtua sellaisten muiden unionin tuottajien aiheuttamasta kilpailusta, jotka eivät olleet osallisia valituksessa tai jotka eivät ilmaisseet tukeaan tutkimuksen alkuvaiheessa.

| (99) | Muiden unionin tuottajien markkinaosuus kehittyi seuraavasti: | 2009 | 2010 | 2011 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Muiden unionin tuottajien myynti unionissa (tonnia) | 34 926 | 55 740 | 55 124 | 55 124 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 160 | 158 | 158 |
| Muiden unionin tuottajien markkinaosuus | 26,6 % | 29,8 % | 28,1 % | 27,9 % |
| Lähde: valitus ja edustavuudesta annetut vastaukset |

(99)

Muiden unionin tuottajien markkinaosuus kehittyi seuraavasti:

2009

2010

2011

Tutkimusajanjakso

Muiden unionin tuottajien myynti unionissa (tonnia)

34 926

55 740

55 124

55 124

Indeksi (2009 = 100)

100

160

158

158

Muiden unionin tuottajien markkinaosuus

26,6 %

29,8 %

28,1 %

27,9 %

Lähde: valitus ja edustavuudesta annetut vastaukset

| (100) | Niiden unionin tuottajien, jotka eivät osallistuneet valitukseen ja jotka eivät erityisesti tukeneet tutkimusta, osuus koko unionin myynnistä oli 44 prosenttia, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 86 kappaleessa todetaan. Niiden myyntimäärä kasvoi tarkastelujaksolla 58 prosenttia vuoden 2009 arvioiduista 34 926 tonnista 55 124 tonniin. Tämä kasvu on kuitenkin varsin vaatimaton verrattuna asianomaisesta maasta tulevan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin kasvuun (+ 110 prosenttia) samalla ajanjaksolla. Lisäksi kyseisten unionin tuottajien markkinaosuus pysyi suhteellisen vakaana tarkastelujaksolla, eikä saatu mitään näyttöä siitä, että niiden hinnat olisivat olleet alhaisemmat kuin otokseen kuuluneiden unionin tuottajien hinnat. Sen vuoksi todetaan, että niiden myynti unionin markkinoilla ei myötävaikuttanut unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. |
| --- | --- |

(100)

Niiden unionin tuottajien, jotka eivät osallistuneet valitukseen ja jotka eivät erityisesti tukeneet tutkimusta, osuus koko unionin myynnistä oli 44 prosenttia, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 86 kappaleessa todetaan. Niiden myyntimäärä kasvoi tarkastelujaksolla 58 prosenttia vuoden 2009 arvioiduista 34 926 tonnista 55 124 tonniin. Tämä kasvu on kuitenkin varsin vaatimaton verrattuna asianomaisesta maasta tulevan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin kasvuun (+ 110 prosenttia) samalla ajanjaksolla. Lisäksi kyseisten unionin tuottajien markkinaosuus pysyi suhteellisen vakaana tarkastelujaksolla, eikä saatu mitään näyttöä siitä, että niiden hinnat olisivat olleet alhaisemmat kuin otokseen kuuluneiden unionin tuottajien hinnat. Sen vuoksi todetaan, että niiden myynti unionin markkinoilla ei myötävaikuttanut unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon.

3.   Syy-yhteyttä koskevat päätelmät

| (101) | Koska huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 121–124 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(101)

Koska huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 121–124 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

G.   UNIONIN ETU

1.   Yleisiä näkökohtia

| (102) | Koska huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 125 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(102)

Koska huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 125 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

2.   Unionin tuotannonalan etu

| (103) | Koska huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 126–133 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(103)

Koska huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 126–133 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

3.   Etuyhteydettömien tuojien etu

| (104) | Koska huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 142–144 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(104)

Koska huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 142–144 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

4.   Käyttäjien etu

| (105) | Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen seitsemän käyttäjää ja yksi käyttäjien järjestö ottivat komissioon yhteyttä ja ilmaisivat kiinnostuksensa tehdä tutkimuksessa yhteistyötä. Pyynnön seurauksena niille lähetettiin kyselylomakkeet huhtikuussa 2013. Vain kaksi käyttäjää kuitenkin palautti asianmukaisesti täytetyn kyselylomakkeen; kaiken kaikkiaan yhteistyössä toimineiden käyttäjien osuus oli 12 prosenttia kaikesta asianomaisesta maasta tutkimusajanjaksolla tulleesta tuonnista ja 2,5 prosenttia koko unionin kulutuksesta ja niiden palveluksessa oli 32 henkilöä valmistamassa tarkasteltavana olevaa tuotetta sisältäviä lopputuotteita. Toimenpiteiden taloudellista vaikutusta käyttäjiin arvioitiin uudelleen kyselylomakevastauksista saadun uuden tiedon perusteella, ja kahden käyttäjän toimipaikkaan tehtiin tarkastuskäynti toimitettujen tietojen tarkistamiseksi. |
| --- | --- |

(105)

Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen seitsemän käyttäjää ja yksi käyttäjien järjestö ottivat komissioon yhteyttä ja ilmaisivat kiinnostuksensa tehdä tutkimuksessa yhteistyötä. Pyynnön seurauksena niille lähetettiin kyselylomakkeet huhtikuussa 2013. Vain kaksi käyttäjää kuitenkin palautti asianmukaisesti täytetyn kyselylomakkeen; kaiken kaikkiaan yhteistyössä toimineiden käyttäjien osuus oli 12 prosenttia kaikesta asianomaisesta maasta tutkimusajanjaksolla tulleesta tuonnista ja 2,5 prosenttia koko unionin kulutuksesta ja niiden palveluksessa oli 32 henkilöä valmistamassa tarkasteltavana olevaa tuotetta sisältäviä lopputuotteita. Toimenpiteiden taloudellista vaikutusta käyttäjiin arvioitiin uudelleen kyselylomakevastauksista saadun uuden tiedon perusteella, ja kahden käyttäjän toimipaikkaan tehtiin tarkastuskäynti toimitettujen tietojen tarkistamiseksi.

| (106) | Käyttäjät väittivät, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 136 kappaleessa esitetty 9 prosentin kannattavuustaso on liian korkea eikä se ole käyttäjien tuotannonalan osalta edustava. Uusien kyselylomakevastausten saamisen jälkeen kaikkien yhteistyössä toimineiden käyttäjien keskimääräinen kannattavuus laskettiin uudelleen ja vahvistettiin 2 prosentiksi liikevaihdosta. |
| --- | --- |

(106)

Käyttäjät väittivät, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 136 kappaleessa esitetty 9 prosentin kannattavuustaso on liian korkea eikä se ole käyttäjien tuotannonalan osalta edustava. Uusien kyselylomakevastausten saamisen jälkeen kaikkien yhteistyössä toimineiden käyttäjien keskimääräinen kannattavuus laskettiin uudelleen ja vahvistettiin 2 prosentiksi liikevaihdosta.

| (107) | Lisäksi todettiin, että yhteistyössä toimineiden käyttäjien tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevista hankinnoista keskimäärin 44 prosenttia oli peräisin asianomaisesta maasta ja että asianomainen maa oli kahden yhteistyössä toimineen käyttäjän yksinomainen toimituslähde. Yhteistyössä toimineiden käyttäjien koko liikevaihdosta keskimäärin 14 prosenttia muodostui tutkimusajanjaksolla tarkasteltavana olevaa tuotetta sisältävien tuotteiden liikevaihdosta. |
| --- | --- |

(107)

Lisäksi todettiin, että yhteistyössä toimineiden käyttäjien tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevista hankinnoista keskimäärin 44 prosenttia oli peräisin asianomaisesta maasta ja että asianomainen maa oli kahden yhteistyössä toimineen käyttäjän yksinomainen toimituslähde. Yhteistyössä toimineiden käyttäjien koko liikevaihdosta keskimäärin 14 prosenttia muodostui tutkimusajanjaksolla tarkasteltavana olevaa tuotetta sisältävien tuotteiden liikevaihdosta.

| (108) | Jos olettamukseksi otetaan kaikkein epäedullisin tilanne unionin markkinoiden kannalta eli se, että mahdollista hinnankorotusta ei voida lainkaan siirtää jakeluketjun maksettavaksi ja että käyttäjät ostavat edelleen asianomaisesta maasta aiempia vastaavia määriä, tullin vaikutus käyttäjien kannattavuuteen tarkasteltavana olevaa tuotetta käyttävien tai sisältävien toimintojen osalta johtaisi kannattavuuden laskuun siinä määrin, että käyttäjien toiminnasta tulisi tappiollista ja kannattavuus olisi negatiivista – 0,6 prosentin tasolla. |
| --- | --- |

(108)

Jos olettamukseksi otetaan kaikkein epäedullisin tilanne unionin markkinoiden kannalta eli se, että mahdollista hinnankorotusta ei voida lainkaan siirtää jakeluketjun maksettavaksi ja että käyttäjät ostavat edelleen asianomaisesta maasta aiempia vastaavia määriä, tullin vaikutus käyttäjien kannattavuuteen tarkasteltavana olevaa tuotetta käyttävien tai sisältävien toimintojen osalta johtaisi kannattavuuden laskuun siinä määrin, että käyttäjien toiminnasta tulisi tappiollista ja kannattavuus olisi negatiivista – 0,6 prosentin tasolla.

| (109) | Komissio huomioi, että vaikutus on merkittävämpi lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä yksittäisissä tapauksissa niille käyttäjille, joiden tuonti tapahtuu kokonaan Intiasta. Tällaisia käyttäjiä on kuitenkin varsin vähän (kaksi yhteistyössä toiminutta käyttäjää). Niillä on myös mahdollisuus pyytää tulleista hyvitystä perusasetuksen 11 artiklan nojalla, mikäli kaikki tällaista hyvitystä koskevat edellytykset täyttyvät ja edellyttäen, että intialainen tuottaja toimii yhteistyössä. |
| --- | --- |

(109)

Komissio huomioi, että vaikutus on merkittävämpi lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä yksittäisissä tapauksissa niille käyttäjille, joiden tuonti tapahtuu kokonaan Intiasta. Tällaisia käyttäjiä on kuitenkin varsin vähän (kaksi yhteistyössä toiminutta käyttäjää). Niillä on myös mahdollisuus pyytää tulleista hyvitystä perusasetuksen 11 artiklan nojalla, mikäli kaikki tällaista hyvitystä koskevat edellytykset täyttyvät ja edellyttäen, että intialainen tuottaja toimii yhteistyössä.

| (110) | Jotkin käyttäjät toistivat huolensa siitä, että toimenpiteet vaikuttaisivat tietyntyyppisiin lankoihin, joita ei valmisteta Euroopassa, eli nk. sarjaan 200, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 139 kappaleessa todetaan. Käyttäjien mukaan tuotannon puuttuminen unionista johtuu vähäisestä kysynnästä ja tuotantoprosessin erityispiirteistä. |
| --- | --- |

(110)

Jotkin käyttäjät toistivat huolensa siitä, että toimenpiteet vaikuttaisivat tietyntyyppisiin lankoihin, joita ei valmisteta Euroopassa, eli nk. sarjaan 200, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 139 kappaleessa todetaan. Käyttäjien mukaan tuotannon puuttuminen unionista johtuu vähäisestä kysynnästä ja tuotantoprosessin erityispiirteistä.

| (111) | Tutkimus osoitti kuitenkin, että unionin tuotannonala valmistaa tämäntyyppisiä ruostumattomia teräslankoja ja että niiden osuus unionin markkinoista on vähäinen. Käyttäjät voivat myös hankkia tuotetta muista lähteistä sellaisista maista, joiden tuontiin ei sovelleta polkumyynnin tai tuen vastaisia toimenpiteitä. Myös muita ruostumattomien teräslankojen lajeja voidaan käyttää samaan tarkoitukseen. Näin ollen toimenpiteiden käyttöönotolla ei voi olla merkittäviä vaikutuksia unionin markkinoihin ja unionin käyttäjiin. Sen vuoksi väite hylätään. |
| --- | --- |

(111)

Tutkimus osoitti kuitenkin, että unionin tuotannonala valmistaa tämäntyyppisiä ruostumattomia teräslankoja ja että niiden osuus unionin markkinoista on vähäinen. Käyttäjät voivat myös hankkia tuotetta muista lähteistä sellaisista maista, joiden tuontiin ei sovelleta polkumyynnin tai tuen vastaisia toimenpiteitä. Myös muita ruostumattomien teräslankojen lajeja voidaan käyttää samaan tarkoitukseen. Näin ollen toimenpiteiden käyttöönotolla ei voi olla merkittäviä vaikutuksia unionin markkinoihin ja unionin käyttäjiin. Sen vuoksi väite hylätään.

| (112) | Jotkin käyttäjät huomauttivat, että unionin tuottajien samankaltaisen tuotteen toimitusaika on pidempi kuin intialaisten toimittajien tarkasteltavana olevan tuotteen toimitusaika. Elinkeinonharjoittajien ja kauppiaiden mahdollisuus varastoida tuotteita ja pitää niitä helposti saatavilla ei kuitenkaan heikennä polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kielteisistä vaikutuksista saatua tosiasiallista näyttöä. Näin ollen väite hylätään. |
| --- | --- |

(112)

Jotkin käyttäjät huomauttivat, että unionin tuottajien samankaltaisen tuotteen toimitusaika on pidempi kuin intialaisten toimittajien tarkasteltavana olevan tuotteen toimitusaika. Elinkeinonharjoittajien ja kauppiaiden mahdollisuus varastoida tuotteita ja pitää niitä helposti saatavilla ei kuitenkaan heikennä polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kielteisistä vaikutuksista saatua tosiasiallista näyttöä. Näin ollen väite hylätään.

| (113) | Vaikka asianomaisesta maasta tulevaa tuontia koskevat toimenpiteet vaikuttavat joihinkin käyttäjiin kielteisemmin kuin toisiin, edellä esitetty huomioon ottaen katsotaan, että unionin markkinoiden tasapaino hyötyy toimenpiteiden käyttöönotosta. Erityisesti katsotaan, että tasapuolisten kilpailuedellytysten palauttaminen unionin markkinoille mahdollistaa sen, että unionin tuotannonala voi sovittaa hinnat tuotantokustannuksiin, säilyttää tuotannon ja työvoiman, saada takaisin menetettyä markkinaosuutta ja hyötyä nykyistä suuremmista mittakaavaeduista. Näin tuotannonalan pitäisi pystyä saavuttamaan kohtuullinen voittomarginaali, jonka avulla se voi toimia tehokkaasti keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Samalla tuotannonala voi parantaa yleistä taloudellista tilannettaan. Lisäksi tutkimus osoitti, että toimenpiteillä on jonkin verran vaikutusta käyttäjiin ja etuyhteydettömiin tuojiin. Sen vuoksi katsotaan, että toimenpiteistä saatava kokonaishyöty unionin markkinoilla on suurempi kuin sen vaikutukset tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjiin. |
| --- | --- |

(113)

Vaikka asianomaisesta maasta tulevaa tuontia koskevat toimenpiteet vaikuttavat joihinkin käyttäjiin kielteisemmin kuin toisiin, edellä esitetty huomioon ottaen katsotaan, että unionin markkinoiden tasapaino hyötyy toimenpiteiden käyttöönotosta. Erityisesti katsotaan, että tasapuolisten kilpailuedellytysten palauttaminen unionin markkinoille mahdollistaa sen, että unionin tuotannonala voi sovittaa hinnat tuotantokustannuksiin, säilyttää tuotannon ja työvoiman, saada takaisin menetettyä markkinaosuutta ja hyötyä nykyistä suuremmista mittakaavaeduista. Näin tuotannonalan pitäisi pystyä saavuttamaan kohtuullinen voittomarginaali, jonka avulla se voi toimia tehokkaasti keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Samalla tuotannonala voi parantaa yleistä taloudellista tilannettaan. Lisäksi tutkimus osoitti, että toimenpiteillä on jonkin verran vaikutusta käyttäjiin ja etuyhteydettömiin tuojiin. Sen vuoksi katsotaan, että toimenpiteistä saatava kokonaishyöty unionin markkinoilla on suurempi kuin sen vaikutukset tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjiin.

5.   Unionin etua koskevat päätelmät

| (114) | Edellä esitetyn perusteella väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 145 ja 146 kappaleessa esitetty arviointi vahvistetaan. |
| --- | --- |

(114)

Edellä esitetyn perusteella väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 145 ja 146 kappaleessa esitetty arviointi vahvistetaan.

H.   LOPULLISET POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

1.   Vahingon korjaava taso

| (115) | Yhden vientiä harjoittavan tuottajan osalta vahingon korjaavaa laskelmaa oikaistiin alaspäin sen väitettyä, että laskennassa oli tapahtunut virheitä, kun tiettyjen tapahtumien osalta oli käytetty väärää valuuttakurssia ja ryhmänsisäiset myyntitapahtumat oli sisällytetty laskelmaan. Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 148–151 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(115)

Yhden vientiä harjoittavan tuottajan osalta vahingon korjaavaa laskelmaa oikaistiin alaspäin sen väitettyä, että laskennassa oli tapahtunut virheitä, kun tiettyjen tapahtumien osalta oli käytetty väärää valuuttakurssia ja ryhmänsisäiset myyntitapahtumat oli sisällytetty laskelmaan. Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 148–151 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

| (116) | Sama vientiä harjoittava tuottaja väitti, että Intiasta suuntautuva vienti unioniin tapahtuu tukkukauppiaille ja että unionin tuotannonalan myynti unionin markkinoilla tapahtuu loppukäyttäjille ja että tämän vuoksi komissio ei tehnyt vertailuja asianmukaisella kaupan tasolla. Tutkimuksessa kuitenkin kävi ilmi, että intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat myyvät kummallekin asiakasryhmälle ja että ne kilpailevat unionin tuottajien kanssa samoista asiakasryhmistä. |
| --- | --- |

(116)

Sama vientiä harjoittava tuottaja väitti, että Intiasta suuntautuva vienti unioniin tapahtuu tukkukauppiaille ja että unionin tuotannonalan myynti unionin markkinoilla tapahtuu loppukäyttäjille ja että tämän vuoksi komissio ei tehnyt vertailuja asianmukaisella kaupan tasolla. Tutkimuksessa kuitenkin kävi ilmi, että intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat myyvät kummallekin asiakasryhmälle ja että ne kilpailevat unionin tuottajien kanssa samoista asiakasryhmistä.

2.   Vahingon korjaavaa tasoa koskeva päätelmä

| (117) | Yritykselle Macro Bars and Wires ei laskettu yksilöllistä vahinkomarginaalia, koska yrityksen lopullinen polkumyyntimarginaali oli vähimmäistasoa, kuten johdanto-osan 51 kappaleessa todettiin. |
| --- | --- |

(117)

Yritykselle Macro Bars and Wires ei laskettu yksilöllistä vahinkomarginaalia, koska yrityksen lopullinen polkumyyntimarginaali oli vähimmäistasoa, kuten johdanto-osan 51 kappaleessa todettiin.

| (118) | Väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa käytetty menetelmä vahvistetaan. |
| --- | --- |

(118)

Väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa käytetty menetelmä vahvistetaan.

3.   Lopulliset toimenpiteet

| (119) | Edellä esitetyn ja perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan perusteella olisi otettava käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tasolla, joka on riittävä korjaamaan polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista aiheutuvan vahingon ottaen huomioon komission asetuksella (EU) N:o 419/2013 vahvistetun tukimarginaalin. |
| --- | --- |

(119)

Edellä esitetyn ja perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan perusteella olisi otettava käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tasolla, joka on riittävä korjaamaan polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista aiheutuvan vahingon ottaen huomioon komission asetuksella (EU) N:o 419/2013 vahvistetun tukimarginaalin.

| (120) | Näin ollen polkumyyntitullit vahvistettiin vertaamalla vahinkomarginaaleja polkumyyntimarginaaleihin ottaen huomioon tukimarginaalit vähentämällä ne kokonaisuudessaan asianomaisesta polkumyyntimarginaalista. Lopulliset polkumyyntitullit ovat näin ollen seuraavat:









  Yritys | Polkumyyntimarginaali | Tasoitustulli | Vahinkomarginaali | Lopullinen polkumyyntitulli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GARG Inox | 11,8 % | 3,4 % | 22,6 % | 8,4 % |
| KEI Industries | 7,0 % | 0,0 % | 41,9 % | 7,7 % |
| Macro Bars and Wires | 0,0 % | 3,4 % | 30,3 % | 0,0 % |
| Nevatia Steel & Alloys | 4,1 % | 3,4 % | 23,8 % | 0,7 % |
| Raajratna Metal Industries | 16,2 % | 3,7 % | 17,2 % | 12,5 % |
| Venus-ryhmä | 11,6 % | 3,0 % | 23,4 % | 8,6 % |
| Viraj Profiles Vpl. Ltd. | 6,8 % | 0,0 % | 32,1 % | 6,8 % |
| Yhteistyössä toimineet otokseen kuulumattomat yritykset | 8,4 % | 3,4 % | 23,7 % | 5,0 % |
| Kaikki muut yritykset | 16,2 % | 3,7 % | 41,9 % | 12,5 % |

(120)

Näin ollen polkumyyntitullit vahvistettiin vertaamalla vahinkomarginaaleja polkumyyntimarginaaleihin ottaen huomioon tukimarginaalit vähentämällä ne kokonaisuudessaan asianomaisesta polkumyyntimarginaalista. Lopulliset polkumyyntitullit ovat näin ollen seuraavat:

Yritys

Polkumyyntimarginaali

Tasoitustulli

Vahinkomarginaali

Lopullinen polkumyyntitulli

GARG Inox

11,8 %

3,4 %

22,6 %

8,4 %

KEI Industries

7,0 %

0,0 %

41,9 %

7,7 %

Macro Bars and Wires

0,0 %

3,4 %

30,3 %

0,0 %

Nevatia Steel & Alloys

4,1 %

3,4 %

23,8 %

0,7 %

Raajratna Metal Industries

16,2 %

3,7 %

17,2 %

12,5 %

Venus-ryhmä

11,6 %

3,0 %

23,4 %

8,6 %

Viraj Profiles Vpl. Ltd.

6,8 %

0,0 %

32,1 %

6,8 %

Yhteistyössä toimineet otokseen kuulumattomat yritykset

8,4 %

3,4 %

23,7 %

5,0 %

Kaikki muut yritykset

16,2 %

3,7 %

41,9 %

12,5 %

| (121) | Tässä asetuksessa yrityksille vahvistettavat yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin nyt tehdyn tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevaa, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia) yksinomaan Intiasta peräisin olevien tarkoin määrättyjen oikeushenkilöiden tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. |
| --- | --- |

(121)

Tässä asetuksessa yrityksille vahvistettavat yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin nyt tehdyn tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevaa, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia) yksinomaan Intiasta peräisin olevien tarkoin määrättyjen oikeushenkilöiden tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.

| (122) | Yksi asianomaisessa maassa toimiva vientiä harjoittava tuottaja tarjosi hintasitoumusta perusasetuksen 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(122)

Yksi asianomaisessa maassa toimiva vientiä harjoittava tuottaja tarjosi hintasitoumusta perusasetuksen 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

| (123) | Viime vuosina tarkasteltavana olevan tuotteen hinnat ovat vaihdelleet voimakkaasti, eikä siihen voi sen vuoksi soveltaa kiinteää hintasitoumusta. Ongelman ratkaisemiseksi intialainen vientiä harjoittava tuottaja esitti raaka-ainekustannuksiin perustuvaa indeksilauseketta. Tältä osin on syytä huomata, että hintojen vaihtelun ja indeksin välille ei voitu vahvistaa suoraa ja selkeää yhteyttä, minkä vuoksi indeksin käyttöä ei pidetä asianmukaisena. Lisäksi tutkimuksessa kävi ilmi, että tarkasteltavana olevalla tuotteella on eri tuotelajeja, joita ei ole helppo erottaa toisistaan mutta joiden hintaerot ovat huomattavat. |
| --- | --- |

(123)

Viime vuosina tarkasteltavana olevan tuotteen hinnat ovat vaihdelleet voimakkaasti, eikä siihen voi sen vuoksi soveltaa kiinteää hintasitoumusta. Ongelman ratkaisemiseksi intialainen vientiä harjoittava tuottaja esitti raaka-ainekustannuksiin perustuvaa indeksilauseketta. Tältä osin on syytä huomata, että hintojen vaihtelun ja indeksin välille ei voitu vahvistaa suoraa ja selkeää yhteyttä, minkä vuoksi indeksin käyttöä ei pidetä asianmukaisena. Lisäksi tutkimuksessa kävi ilmi, että tarkasteltavana olevalla tuotteella on eri tuotelajeja, joita ei ole helppo erottaa toisistaan mutta joiden hintaerot ovat huomattavat.

| (124) | Lisäksi kyseinen vientiä harjoittava tuottaja tuottaa monia erilaisia ruostumattomasta teräksestä valmistettuja tuotteita ja voi myydä niitä samoille unionissa toimiville asiakkaille siihen etuyhteydessä olevien yritysten kautta. Tästä aiheutuisi vakava riistiinkompensoinnin riski, ja hintasitoumusta olisi erittäin vaikea valvoa tehokkaasti. |
| --- | --- |

(124)

Lisäksi kyseinen vientiä harjoittava tuottaja tuottaa monia erilaisia ruostumattomasta teräksestä valmistettuja tuotteita ja voi myydä niitä samoille unionissa toimiville asiakkaille siihen etuyhteydessä olevien yritysten kautta. Tästä aiheutuisi vakava riistiinkompensoinnin riski, ja hintasitoumusta olisi erittäin vaikea valvoa tehokkaasti.

| (125) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoi, että hintasitoumusta ei voida hyväksyä. |
| --- | --- |

(125)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoi, että hintasitoumusta ei voida hyväksyä.

| (126) | Kaikki näiden yrityskohtaisten yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (11), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Lopullisten polkumyyntitullien käyttöönotosta annettua asetusta muutetaan tarvittaessa saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle. |
| --- | --- |

(126)

Kaikki näiden yrityskohtaisten yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (11), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Lopullisten polkumyyntitullien käyttöönotosta annettua asetusta muutetaan tarvittaessa saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle.

4.   Väliaikaisten polkumyyntitullien lopullinen kantaminen

| (127) | Koska todetut polkumyyntimarginaalit ovat korkeat ja unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko on merkittävä, katsotaan tarpeelliseksi kantaa lopullisesti väliaikaista tullia koskevan asetuksen mukaisten väliaikaisten polkumyyntitullien vakuutena olevat määrät lopullisesti käyttöön otettujen tullien suuruisina, |
| --- | --- |

(127)

Koska todetut polkumyyntimarginaalit ovat korkeat ja unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko on merkittävä, katsotaan tarpeelliseksi kantaa lopullisesti väliaikaista tullia koskevan asetuksen mukaisten väliaikaisten polkumyyntitullien vakuutena olevat määrät lopullisesti käyttöön otettujen tullien suuruisina,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tuotaessa Intiasta peräisin olevaa ruostumatonta teräslankaa, jonka painosta

| — | vähintään 2,5 prosenttia on nikkeliä, lukuun ottamatta lankaa, jonka painosta 28–31 prosenttia on nikkeliä ja 20–22 prosenttia kromia, |
| --- | --- |

—

vähintään 2,5 prosenttia on nikkeliä, lukuun ottamatta lankaa, jonka painosta 28–31 prosenttia on nikkeliä ja 20–22 prosenttia kromia,

| — | alle 2,5 prosenttia on nikkeliä, lukuun ottamatta lankaa, jonka painosta 13–25 prosenttia on kromia ja 3,5–6 prosenttia alumiinia, |
| --- | --- |

—

alle 2,5 prosenttia on nikkeliä, lukuun ottamatta lankaa, jonka painosta 13–25 prosenttia on kromia ja 3,5–6 prosenttia alumiinia,

ja joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 7223 00 19 ja 7223 00 99.

2.   Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraavien yritysten valmistaman 1 kohdassa kuvatun tuotteen osalta seuraava:

| Yritys | Tulli (%) | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana and Pune, Maharashtra | 8,4 | B931 |
| KEI Industries Ltd, New Delhi | 7,7 | B925 |
| Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra | 0,0 | B932 |
| Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra | 0,7 | B933 |
| Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat | 12,5 | B775 |
| Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra | 8,6 | B776 |
| Precision Metals, Mumbai, Maharashtra | 8,6 | B777 |
| Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra | 8,6 | B778 |
| Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra | 8,6 | B779 |
| Viraj Profiles Ltd., Thane, Maharashtra and Mumbai, Maharashtra | 6,8 | B780 |
| Liitteessä luetellut yritykset | 5,0 | B781 |
| Kaikki muut yritykset | 12,5 | B999 |

Yritys

Tulli (%)

Taric-lisäkoodi

Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana and Pune, Maharashtra

8,4

B931

KEI Industries Ltd, New Delhi

7,7

B925

Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra

0,0

B932

Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra

0,7

B933

Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat

12,5

B775

Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra

8,6

B776

Precision Metals, Mumbai, Maharashtra

8,6

B777

Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra

8,6

B778

Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra

8,6

B779

Viraj Profiles Ltd., Thane, Maharashtra and Mumbai, Maharashtra

6,8

B780

Liitteessä luetellut yritykset

5,0

B781

Kaikki muut yritykset

12,5

B999

3.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

Mikäli jokin Intiassa toimiva vientiä harjoittava tuottaja toimittaa komissiolle riittävät todisteet siitä, että se

| a) | ei vienyt 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja Intiasta peräisin olevia tuotteita tutkimusajanjaksolla (1 päivän huhtikuuta 2011 ja 31 päivän maaliskuuta 2012 välisenä ajanjaksona), |
| --- | --- |

a)

ei vienyt 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja Intiasta peräisin olevia tuotteita tutkimusajanjaksolla (1 päivän huhtikuuta 2011 ja 31 päivän maaliskuuta 2012 välisenä ajanjaksona),

| b) | ei ole etuyhteydessä sellaiseen viejään tai tuottajaan, johon sovelletaan tällä asetuksella käyttöön otettuja toimenpiteitä, ja |
| --- | --- |

b)

ei ole etuyhteydessä sellaiseen viejään tai tuottajaan, johon sovelletaan tällä asetuksella käyttöön otettuja toimenpiteitä, ja

| c) | ei tosiasiallisesti ole vienyt kyseessä olevia tavaroita unioniin eikä sillä ole peruuttamatonta sopimusvelvoitetta viedä merkittävää tuotemäärää unioniin tutkimusajanjakson päättymisen jälkeen, |
| --- | --- |

c)

ei tosiasiallisesti ole vienyt kyseessä olevia tavaroita unioniin eikä sillä ole peruuttamatonta sopimusvelvoitetta viedä merkittävää tuotemäärää unioniin tutkimusajanjakson päättymisen jälkeen,

1 artiklan 2 kohtaa voidaan muuttaa lisäämällä kyseinen uusi vientiä harjoittava tuottaja liitteessä olevaan luetteloon.

3 artikla

Kannetaan lopullisesti komission asetuksen (EU) N:o 418/2013 mukaisesti väliaikaisten polkumyyntitullien vakuutena olevat määrät Intiasta peräisin olevan ruostumattoman teräslangan, jonka painosta

| — | vähintään 2,5 prosenttia on nikkeliä, lukuun ottamatta lankaa, jonka painosta 28–31 prosenttia on nikkeliä ja 20–22 prosenttia kromia, |
| --- | --- |

—

vähintään 2,5 prosenttia on nikkeliä, lukuun ottamatta lankaa, jonka painosta 28–31 prosenttia on nikkeliä ja 20–22 prosenttia kromia,

| — | alle 2,5 prosenttia on nikkeliä, lukuun ottamatta lankaa, jonka painosta 13–25 prosenttia on kromia ja 3,5–6 prosenttia alumiinia, |
| --- | --- |

—

alle 2,5 prosenttia on nikkeliä, lukuun ottamatta lankaa, jonka painosta 13–25 prosenttia on kromia ja 3,5–6 prosenttia alumiinia,

ja joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 7223 00 19 ja 7223 00 99, tuonnissa. Lopullisen polkumyyntitullin ylittävät vakuutena olevat määrät vapautetaan.

4 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 5 päivänä marraskuuta 2013.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUVL L 126, 8.5.2013, s. 1.

2

(3)  EUVL L 126, 8.5.2013, s. 19.

3

(4)  EUVL L 240, 7.9.2013, s. 1.

4

(5)  EUVL C 240, 10.8.2012, s. 6.

5

(6)  Unionin tuomioistuimen tuomio (toinen jaosto) 18.4.2013 asiassa C-595/11, Steinel Vertrieb GmbH v. Hauptzollamt Bielefeld, ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa.

6

(7)  Asia T- 170/94, Kok. 1997, s. II-1383, 64 kohta.

7

(8)  Asia T-210/95, Kok. 1999, s. II-3291, 60 kohta.

8

(9)  Neuvoston asetus (EY) N:o 383/2009, annettu 5 päivänä toukokuuta 2009, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien seostamattomasta teräksestä valmistettujen esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen (esi- ja jälkijännitetyt langat ja säikeislangat) tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta (EUVL L 118, 13.5.2009, s. 1); komission asetus (EU) N:o 1071/2012, annettu 14 päivänä marraskuuta 2012, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta ja Thaimaasta peräisin olevien muokattavaksi soveltuvasta valuraudasta valmistettujen, putkien kierteitettyjen valettujen liitos- ja muiden osien tuonnissa (EUVL L 318, 15.11.2012, s. 10); komission asetus (EU) N:o 845/2012, annettu 18 päivänä syyskuuta 2012, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuonnissa (EUVL L 252, 19.9.2012, s. 33).

9

(10)  On kuitenkin syytä huomata, että sekä unionin tuotannonala että intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat toimivat myös markkinoiden alatasolla, joskin vähäisemmässä määrin.

10

(11)  Osoite: European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium.

11

---

LIITE

YHTEISTYÖSSÄ TOIMINEET OTOKSEEN KUULUMATTOMAT INTIALAISET VIENTIÄ HARJOITTAVAT TUOTTAJAT

Taric-lisäkoodi B781

| Yrityksen nimi | Kaupunki |
| --- | --- |
| Bekaert Mukand Wire Industries | Lonand, Tal. Khandala, Satara District, Maharastra |
| Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd. | Mumbai, Maharashtra |
| Bhansali Stainless Wire | Mumbai, Maharashtra |
| Chandan Steel | Mumbai, Maharashtra |
| Drawmet Wires | Bhiwadi, Rajastan |
| Jyoti Steel Industries Ltd. | Mumbai, Maharashtra |
| Mukand Ltd. | Thane |
| Panchmahal Steel Ltd. | Dist. Panchmahals, Gujarat |

Yrityksen nimi

Kaupunki

Bekaert Mukand Wire Industries

Lonand, Tal. Khandala, Satara District, Maharastra

Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd.

Mumbai, Maharashtra

Bhansali Stainless Wire

Mumbai, Maharashtra

Chandan Steel

Mumbai, Maharashtra

Drawmet Wires

Bhiwadi, Rajastan

Jyoti Steel Industries Ltd.

Mumbai, Maharashtra

Mukand Ltd.

Thane

Panchmahal Steel Ltd.

Dist. Panchmahals, Gujarat

---

| 8.11.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 298/17 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 298/17

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1107/2013,

annettu 5 päivänä marraskuuta 2013,

nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin [Carne de Bravo do Ribatejo (SAN)]

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä 21 päivänä marraskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) ja erityisesti sen 52 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1151/2012, joka annettiin 21 päivänä marraskuuta 2012, tuli voimaan 3 päivänä tammikuuta 2013. Sillä kumottiin ja korvattiin maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta 20 päivänä maaliskuuta 2006 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 510/2006 (2). |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1151/2012, joka annettiin 21 päivänä marraskuuta 2012, tuli voimaan 3 päivänä tammikuuta 2013. Sillä kumottiin ja korvattiin maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta 20 päivänä maaliskuuta 2006 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 510/2006 (2).

| (2) | Portugalin hakemus nimityksen ”Carne de Bravo do Ribatejo” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (3) asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Portugalin hakemus nimityksen ”Carne de Bravo do Ribatejo” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (3) asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (3) | Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklan mukaisesti, nimitys ”Carne de Bravo do Ribatejo” olisi rekisteröitävä, |
| --- | --- |

(3)

Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklan mukaisesti, nimitys ”Carne de Bravo do Ribatejo” olisi rekisteröitävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Rekisteröidään tämän asetuksen liitteessä oleva nimitys.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 5 päivänä marraskuuta 2013.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Dacian CIOLOȘ

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.

2

(3)  EUVL C 353, 17.11.2012, s. 18.

3

---

LIITE

Ihmisravinnoksi tarkoitetut perussopimuksen liitteeseen I kuuluvat maataloustuotteet:

Luokka 1.1   Tuore liha (ja muut eläimenosat)

PORTUGALI

Carne de Bravo do Ribatejo (SAN)

---

| 8.11.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 298/19 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 298/19

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1108/2013,

annettu 5 päivänä marraskuuta 2013,

nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin [Stromberger Pflaume (SAN)]

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä 21 päivänä marraskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) ja erityisesti sen 52 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1151/2012, joka annettiin 21 päivänä marraskuuta 2012, tuli voimaan 3 päivänä tammikuuta 2013. Sillä kumottiin ja korvattiin maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta 20 päivänä maaliskuuta 2006 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 510/2006 (2). |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1151/2012, joka annettiin 21 päivänä marraskuuta 2012, tuli voimaan 3 päivänä tammikuuta 2013. Sillä kumottiin ja korvattiin maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta 20 päivänä maaliskuuta 2006 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 510/2006 (2).

| (2) | Saksan hakemus nimityksen ”Stromberger Pflaume” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (3) asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Saksan hakemus nimityksen ”Stromberger Pflaume” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (3) asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (3) | Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklan mukaisesti, nimitys ”Stromberger Pflaume” olisi rekisteröitävä, |
| --- | --- |

(3)

Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklan mukaisesti, nimitys ”Stromberger Pflaume” olisi rekisteröitävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Rekisteröidään tämän asetuksen liitteessä oleva nimitys.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 5 päivänä marraskuuta 2013.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Dacian CIOLOȘ

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 43, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.

2

(3)  EUVL C 367, 27.11.2012, s. 8.

3

---

LIITE

Ihmisravinnoksi tarkoitetut perussopimuksen liitteeseen I kuuluvat maataloustuotteet:

Luokka 1.6   Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina

SAKSA

Stromberger Pflaume (SAN)

---

| 8.11.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 298/21 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 298/21

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1109/2013,

annettu 5 päivänä marraskuuta 2013,

nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin [Melone Mantovano (SMM)]

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä 21 päivänä marraskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) ja erityisesti sen 52 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Italian hakemus nimityksen ”Melone Mantovano” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti (2). |
| --- | --- |

(1)

Italian hakemus nimityksen ”Melone Mantovano” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti (2).

| (2) | Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisesti, nimitys olisi rekisteröitävä, |
| --- | --- |

(2)

Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisesti, nimitys olisi rekisteröitävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Rekisteröidään tämän asetuksen liitteessä oleva nimitys.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 5 päivänä marraskuuta 2013.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Dacian CIOLOȘ

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EUVL C 132, 9.5.2013, s. 17.

2

---

LIITE

Ihmisravinnoksi tarkoitetut perussopimuksen liitteeseen I kuuluvat maataloustuotteet:

Luokka 1.6.   Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina

ITALIA

Melone Mantovano (SMM)

---

| 8.11.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 298/23 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 298/23

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1110/2013,

annettu 5 päivänä marraskuuta 2013,

nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin [Queso Los Beyos (SMM)]

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä 21 päivänä marraskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) ja erityisesti sen 52 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Espanjan hakemus nimityksen ”Queso Los Beyos” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Espanjan hakemus nimityksen ”Queso Los Beyos” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (2) | Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisesti, nimitys ”Queso Los Beyos” olisi rekisteröitävä, |
| --- | --- |

(2)

Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisesti, nimitys ”Queso Los Beyos” olisi rekisteröitävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Rekisteröidään tämän asetuksen liitteessä oleva nimitys.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 5 päivänä marraskuuta 2013.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Dacian CIOLOȘ

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EUVL C 60, 1.3.2013, s. 11.

2

---

LIITE

Ihmisravinnoksi tarkoitetut perussopimuksen liitteeseen I kuuluvat maataloustuotteet:

Luokka 1.3   Juustot

ESPANJA

Queso Los Beyos (SMM)

---

| 8.11.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 298/25 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 298/25

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1111/2013,

annettu 5 päivänä marraskuuta 2013,

nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin [Lietuviškas varškės sūris (SMM)]

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä 21 päivänä marraskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) ja erityisesti sen 52 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Liettuan hakemus nimityksen ”Lietuviškas varškės sūris” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Liettuan hakemus nimityksen ”Lietuviškas varškės sūris” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (2) | Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisesti, nimitys ”Lietuviškas varškės sūris” olisi rekisteröitävä, |
| --- | --- |

(2)

Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisesti, nimitys ”Lietuviškas varškės sūris” olisi rekisteröitävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Rekisteröidään tämän asetuksen liitteessä oleva nimitys.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 5 päivänä marraskuuta 2013.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Dacian CIOLOȘ

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EUVL C 57, 27.2.2013, s. 24.

2

---

LIITE

Ihmisravinnoksi tarkoitetut perussopimuksen liitteeseen I kuuluvat maataloustuotteet:

Luokka 1.3 –   Juustot

LIETTUA

Lietuviškas varškės sūris (SMM)

---

| 8.11.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 298/27 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 298/27

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1112/2013,

annettu 5 päivänä marraskuuta 2013,

nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin [Pan de Alfacar (SMM)]

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä 21 päivänä marraskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) ja erityisesti sen 52 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Espanjan hakemus nimityksen ”Pan de Alfacar” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Espanjan hakemus nimityksen ”Pan de Alfacar” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (2) | Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisesti, nimitys ”Pan de Alfacar” olisi rekisteröitävä, |
| --- | --- |

(2)

Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisesti, nimitys ”Pan de Alfacar” olisi rekisteröitävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Rekisteröidään tämän asetuksen liitteessä oleva nimitys.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 5 päivänä marraskuuta 2013.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Dacian CIOLOȘ

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EUVL C 70, 9.3.2013, s. 31.

2

---

LIITE

Asetuksen (EU) N:o 1151/2012 liitteessä I olevassa I kohdassa luetellut maataloustuotteet ja elintarvikkeet:

Luokka 2.4   Leipomo-, konditoria-, makeis- ja keksituotteet

ESPANJA

Pan de Alfacar (SMM)

---

| 8.11.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 298/29 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 298/29

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1113/2013,

annettu 7 päivänä marraskuuta 2013,

valmisteiden Lactobacillus plantarum NCIMB 40027, Lactobacillus buchneri DSM 22501, Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323, Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 ja Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 hyväksymisestä kaikkien eläinlajien rehun lisäaineina

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinten ruokinnassa käytettävistä lisäaineista 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1831/2003 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perusteet ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle. Asetuksen (EY) N:o 1831/2003 10 artiklan 7 kohdassa sekä sen 10 artiklan 1–4 kohdassa vahvistetaan erityissäännökset sellaisten tuotteiden arviointia varten, joita käytettiin unionissa säilörehun lisäaineina asetuksen soveltamisen alkamisajankohtana. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perusteet ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle. Asetuksen (EY) N:o 1831/2003 10 artiklan 7 kohdassa sekä sen 10 artiklan 1–4 kohdassa vahvistetaan erityissäännökset sellaisten tuotteiden arviointia varten, joita käytettiin unionissa säilörehun lisäaineina asetuksen soveltamisen alkamisajankohtana.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 1831/2003 10 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti valmisteet Lactobacillus plantarum NCIMB 40027, Lactobacillus buchneri DSM 22501, Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323, Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 ja Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 kirjattiin olemassa olevina tuotteina rehun lisäaineita koskevaan Euroopan unionin rekisteriin, jossa ne kuuluvat funktionaaliseen ryhmään ”säilörehun lisäaineet”, käytettäväksi kaikille eläinlajeille. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 1831/2003 10 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti valmisteet Lactobacillus plantarum NCIMB 40027, Lactobacillus buchneri DSM 22501, Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323, Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 ja Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 kirjattiin olemassa olevina tuotteina rehun lisäaineita koskevaan Euroopan unionin rekisteriin, jossa ne kuuluvat funktionaaliseen ryhmään ”säilörehun lisäaineet”, käytettäväksi kaikille eläinlajeille.

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 1831/2003 10 artiklan 2 kohdan ja 7 artiklan mukaisesti toimitettiin kyseisten valmisteiden hyväksyntää kaikkien eläinlajien rehun lisäaineina koskevat hakemukset, joissa pyydettiin, että kyseiset lisäaineet luokiteltaisiin luokkaan ”teknologiset lisäaineet” ja funktionaaliseen ryhmään ”säilörehun lisäaineet”. Hakemusten mukana toimitettiin asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 1831/2003 10 artiklan 2 kohdan ja 7 artiklan mukaisesti toimitettiin kyseisten valmisteiden hyväksyntää kaikkien eläinlajien rehun lisäaineina koskevat hakemukset, joissa pyydettiin, että kyseiset lisäaineet luokiteltaisiin luokkaan ”teknologiset lisäaineet” ja funktionaaliseen ryhmään ”säilörehun lisäaineet”. Hakemusten mukana toimitettiin asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat.

| (4) | Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 12 päivänä maaliskuuta 2013 (2) ja 16 päivänä huhtikuuta 2013 (3) antamissaan lausunnoissa, että asianomaiset valmisteet eivät ehdotetuissa käyttöolosuhteissa vaikuta haitallisesti eläinten tai ihmisten terveyteen eivätkä ympäristöön. Elintarviketurvallisuusviranomaisen mukaan valmisteella Lactobacillus plantarum NCIMB 40027 pystytään parantamaan säilörehun tuotantoa kaikkien eläinlajien osalta helposti tai kohtalaisen vaikeasti säilöttävistä rehukasveista (1 × 108 PMY/kg tuoretta ainesta) ja vaikeasti säilöttävistä rehukasveista (1 × 109 PMY/kg tuoretta ainesta) lisäämällä maitohappopitoisuutta sekä parantamaan kuiva-aineen säilyvyyttä alentamalla pH-arvoa ja vähentämällä proteiinin hajoamista. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi lisäksi, että valmisteella Lactobacillus buchneri DSM 22501 pystytään parantamaan säilörehun tuotantoa helposti, kohtalaisen vaikeasti ja vaikeasti säilöttävistä rehukasveista alentamalla pH-arvoa ja ammoniakkityppipitoisuutta kuiva-aineen säilyvyyden avulla, valmisteella Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323 pystytään parantamaan helposti, kohtalaisen vaikeasti ja vaikeasti säilöttävien rehukasvien aerobista stabiiliutta ja valmisteilla Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 ja Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 pystytään parantamaan kaikille eläinlajeille tarkoitettujen helposti säilöttävien rehukasvien aerobista stabiiliutta. Elintarviketurvallisuusviranomaisen mukaan erityiset markkinoille saattamisen jälkeistä seurantaa koskevat vaatimukset eivät ole tarpeen. Elintarviketurvallisuusviranomainen vahvisti myös asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustetun vertailulaboratorion toimittaman, rehun lisäaineiden analyysimenetelmiä koskevan raportin. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 12 päivänä maaliskuuta 2013 (2) ja 16 päivänä huhtikuuta 2013 (3) antamissaan lausunnoissa, että asianomaiset valmisteet eivät ehdotetuissa käyttöolosuhteissa vaikuta haitallisesti eläinten tai ihmisten terveyteen eivätkä ympäristöön. Elintarviketurvallisuusviranomaisen mukaan valmisteella Lactobacillus plantarum NCIMB 40027 pystytään parantamaan säilörehun tuotantoa kaikkien eläinlajien osalta helposti tai kohtalaisen vaikeasti säilöttävistä rehukasveista (1 × 108 PMY/kg tuoretta ainesta) ja vaikeasti säilöttävistä rehukasveista (1 × 109 PMY/kg tuoretta ainesta) lisäämällä maitohappopitoisuutta sekä parantamaan kuiva-aineen säilyvyyttä alentamalla pH-arvoa ja vähentämällä proteiinin hajoamista. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi lisäksi, että valmisteella Lactobacillus buchneri DSM 22501 pystytään parantamaan säilörehun tuotantoa helposti, kohtalaisen vaikeasti ja vaikeasti säilöttävistä rehukasveista alentamalla pH-arvoa ja ammoniakkityppipitoisuutta kuiva-aineen säilyvyyden avulla, valmisteella Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323 pystytään parantamaan helposti, kohtalaisen vaikeasti ja vaikeasti säilöttävien rehukasvien aerobista stabiiliutta ja valmisteilla Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 ja Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 pystytään parantamaan kaikille eläinlajeille tarkoitettujen helposti säilöttävien rehukasvien aerobista stabiiliutta. Elintarviketurvallisuusviranomaisen mukaan erityiset markkinoille saattamisen jälkeistä seurantaa koskevat vaatimukset eivät ole tarpeen. Elintarviketurvallisuusviranomainen vahvisti myös asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustetun vertailulaboratorion toimittaman, rehun lisäaineiden analyysimenetelmiä koskevan raportin.

| (5) | Kyseisten valmisteiden arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksymisen edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi valmisteiden käyttö tämän asetuksen liitteessä kuvatulla tavalla olisi hyväksyttävä. |
| --- | --- |

(5)

Kyseisten valmisteiden arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksymisen edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi valmisteiden käyttö tämän asetuksen liitteessä kuvatulla tavalla olisi hyväksyttävä.

| (6) | Koska turvallisuuteen liittyvät syyt eivät edellytä hyväksynnän edellytysten muutosten välitöntä soveltamista, on aiheellista säätää siirtymäajasta, jotta asianomaiset tahot voivat valmistautua uusien hyväksynnästä aiheutuvien vaatimusten noudattamiseen. |
| --- | --- |

(6)

Koska turvallisuuteen liittyvät syyt eivät edellytä hyväksynnän edellytysten muutosten välitöntä soveltamista, on aiheellista säätää siirtymäajasta, jotta asianomaiset tahot voivat valmistautua uusien hyväksynnästä aiheutuvien vaatimusten noudattamiseen.

| (7) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Hyväksyntä

Hyväksytään liitteessä eritellyt valmisteet, jotka kuuluvat lisäaineluokkaan ”teknologiset lisäaineet” ja funktionaaliseen ryhmään ”säilörehun lisäaineet”, eläinten ruokinnassa käytettävinä lisäaineina kyseisessä liitteessä vahvistetuin edellytyksin.

2 artikla

Siirtymätoimenpiteet

Sallitaan liitteessä eriteltyjen valmisteiden ja niitä sisältävän rehun, joka on valmistettu ja varustettu merkinnöillä ennen 28 päivää toukokuuta 2014 ennen 28 päivää marraskuuta 2013 voimassa olleiden sääntöjen mukaisesti, saattaminen markkinoille ja käyttö, kunnes varastot loppuvat.

3 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 7 päivänä marraskuuta 2013.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  EFSA Journal 2013; 11(4):3168.

2

(3)  EFSA Journal 2013; 11(5):3205.

3

---

LIITE

| Lisäaineen tunnistenumero | Hyväksynnän haltijan nimi | Lisäaine | Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä | Eläinlaji tai -ryhmä | Enimmäisikä | Vähimmäispitoisuus | Enimmäispitoisuus | Muut määräykset | Hyväksynnän voimassaolo päättyy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PMY/kg tuoretta ainesta |
| Luokka: teknologiset lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: säilörehun lisäaineet |
| 1k20743 | — | Lactobacillus plantarum NCIMB 40027 | | Lisäaineen koostumus

  Valmiste Lactobacillus plantarum NCIMB 40027, joka sisältää vähintään 1 × 1011 PMY/g lisäainetta. |

Lisäaineen tunnistenumero

Hyväksynnän haltijan nimi

Lisäaine

Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä

Eläinlaji tai -ryhmä

Enimmäisikä

Vähimmäispitoisuus

Enimmäispitoisuus

Muut määräykset

Hyväksynnän voimassaolo päättyy

PMY/kg tuoretta ainesta

Luokka: teknologiset lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: säilörehun lisäaineet

1k20743

—

Lactobacillus plantarum NCIMB 40027

Lisäaineen koostumus

Valmiste Lactobacillus plantarum NCIMB 40027, joka sisältää vähintään 1 × 1011 PMY/g lisäainetta.

| | Tehoaineen ominaispiirteiden kuvaus

  Elinkykyisiä soluja valmisteesta Lactobacillus plantarum NCIMB 40027. |
| --- | --- |

Tehoaineen ominaispiirteiden kuvaus

Elinkykyisiä soluja valmisteesta Lactobacillus plantarum NCIMB 40027.

| | Analyysimenetelmä
   (1)

  Lukumäärän määritys rehun lisäaineessa: pintaviljelymenetelmä (EN 15787).
  Tunnistetiedot: pulssikenttägeelielektroforeesi (PFGE). |
| --- | --- |

Analyysimenetelmä
   (1)

Lukumäärän määritys rehun lisäaineessa: pintaviljelymenetelmä (EN 15787).

Tunnistetiedot: pulssikenttägeelielektroforeesi (PFGE).

Kaikki eläinlajit

—

—

—

| 1. | Lisäaineen ja esiseoksen käyttöohjeissa on mainittava varastointiolosuhteet. |
| --- | --- |

1.

Lisäaineen ja esiseoksen käyttöohjeissa on mainittava varastointiolosuhteet.

| 2. | Lisäaineen vähimmäispitoisuus, kun sitä ei käytetä yhdessä muiden mikro-organismien kanssa säilörehun lisäaineena:






  — | 1 × 108 PMY/kg tuoretta ainesta helposti tai kohtalaisen vaikeasti säilöttävän aineksen osalta (2). |
| --- | --- | --- |

2.

Lisäaineen vähimmäispitoisuus, kun sitä ei käytetä yhdessä muiden mikro-organismien kanssa säilörehun lisäaineena:

—

1 × 108 PMY/kg tuoretta ainesta helposti tai kohtalaisen vaikeasti säilöttävän aineksen osalta (2).

| — | 1 × 109 PMY/kg tuoretta ainesta vaikeasti säilöttävän aineksen osalta (3). |
| --- | --- |

—

1 × 109 PMY/kg tuoretta ainesta vaikeasti säilöttävän aineksen osalta (3).

| 3. | Turvallisuus: käsittelyn aikana on suositeltavaa käyttää hengityssuojaa sekä käsineitä. |
| --- | --- |

3.

Turvallisuus: käsittelyn aikana on suositeltavaa käyttää hengityssuojaa sekä käsineitä.

28. marraskuuta 2023

1k20738

Lactobacillus buchneri DSM 22501

| | Lisäaineen koostumus

  Valmiste Lactobacillus buchneri DSM 22501, joka sisältää vähintään 5 × 1010 PMY/g lisäainetta. |
| --- | --- |

Lisäaineen koostumus

Valmiste Lactobacillus buchneri DSM 22501, joka sisältää vähintään 5 × 1010 PMY/g lisäainetta.

| | Tehoaineen ominaispiirteiden kuvaus

  Elinkykyisiä soluja valmisteesta Lactobacillus buchneri DSM 22501. |
| --- | --- |

Tehoaineen ominaispiirteiden kuvaus

Elinkykyisiä soluja valmisteesta Lactobacillus buchneri DSM 22501.

| | Analyysimenetelmä
   (1)

  Lukumäärän määritys rehun lisäaineessa: pintaviljelymenetelmä (EN 15787).
  Tunnistetiedot: pulssikenttägeelielektroforeesi (PFGE). |
| --- | --- |

Analyysimenetelmä
   (1)

Lukumäärän määritys rehun lisäaineessa: pintaviljelymenetelmä (EN 15787).

Tunnistetiedot: pulssikenttägeelielektroforeesi (PFGE).

Kaikki eläinlajit

| 1. | Lisäaineen ja esiseoksen käyttöohjeissa on mainittava varastointilämpötila ja -aika. |
| --- | --- |

1.

Lisäaineen ja esiseoksen käyttöohjeissa on mainittava varastointilämpötila ja -aika.

| 2. | Lisäaineen vähimmäispitoisuus, kun sitä ei käytetä yhdessä muiden mikro-organismien kanssa säilörehun lisäaineena: 1 × 108 PMY/kg tuoretta ainesta. |
| --- | --- |

2.

Lisäaineen vähimmäispitoisuus, kun sitä ei käytetä yhdessä muiden mikro-organismien kanssa säilörehun lisäaineena: 1 × 108 PMY/kg tuoretta ainesta.

| 3. | Turvallisuus: käsittelyn aikana on suositeltavaa käyttää hengityssuojaa sekä käsineitä. |
| --- | --- |

3.

Turvallisuus: käsittelyn aikana on suositeltavaa käyttää hengityssuojaa sekä käsineitä.

1k20739

—

Lactobacillus buchneri

NCIMB 40788/ CNCM I-4323

| | Lisäaineen koostumus

  Valmiste Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323, joka sisältää vähintään 3 × 109 PMY/g lisäainetta. |
| --- | --- |

Lisäaineen koostumus

Valmiste Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323, joka sisältää vähintään 3 × 109 PMY/g lisäainetta.

| | Tehoaineen ominaispiirteiden kuvaus

  Elinkykyisiä soluja valmisteesta Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323 |
| --- | --- |

Tehoaineen ominaispiirteiden kuvaus

Elinkykyisiä soluja valmisteesta Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323

| | Analyysimenetelmä
   (1)

  Lukumäärän määritys rehun lisäaineessa: pintaviljelymenetelmä (EN 15787)
  Tunnistetiedot: pulssikenttägeelielektroforeesi (PFGE) |
| --- | --- |

Analyysimenetelmä
   (1)

Lukumäärän määritys rehun lisäaineessa: pintaviljelymenetelmä (EN 15787)

Tunnistetiedot: pulssikenttägeelielektroforeesi (PFGE)

Kaikki eläinlajit

—

—

—

| 1. | Lisäaineen ja esiseoksen käyttöohjeissa on mainittava varastointilämpötila ja -aika. |
| --- | --- |

1.

Lisäaineen ja esiseoksen käyttöohjeissa on mainittava varastointilämpötila ja -aika.

| 2. | Lisäaineen vähimmäispitoisuus, kun sitä ei käytetä yhdessä muiden mikro-organismien kanssa säilörehun lisäaineena: 1 × 108 PMY/kg tuoretta ainesta. |
| --- | --- |

2.

Lisäaineen vähimmäispitoisuus, kun sitä ei käytetä yhdessä muiden mikro-organismien kanssa säilörehun lisäaineena: 1 × 108 PMY/kg tuoretta ainesta.

| 3. | Turvallisuus: käsittelyn aikana on suositeltavaa käyttää hengityssuojaa sekä käsineitä. |
| --- | --- |

3.

Turvallisuus: käsittelyn aikana on suositeltavaa käyttää hengityssuojaa sekä käsineitä.

28. marraskuuta 2023

1k20740

—

Lactobacillus buchneri

LN 40177/ATCC PTA-6138

| | Lisäaineen koostumus

  Valmiste Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138, joka sisältää vähintään 1 × 1010 PMY/g lisäainetta. |
| --- | --- |

Lisäaineen koostumus

Valmiste Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138, joka sisältää vähintään 1 × 1010 PMY/g lisäainetta.

| | Tehoaineen ominaispiirteiden kuvaus

  Elinkykyisiä soluja valmisteesta Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138. |
| --- | --- |

Tehoaineen ominaispiirteiden kuvaus

Elinkykyisiä soluja valmisteesta Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138.

| | Analyysimenetelmä
   (1)

  Lukumäärän määritys rehun lisäaineessa: pintaviljelymenetelmä (EN 15787).
  Tunnistetiedot: pulssikenttägeelielektroforeesi (PFGE). |
| --- | --- |

Analyysimenetelmä
   (1)

Lukumäärän määritys rehun lisäaineessa: pintaviljelymenetelmä (EN 15787).

Tunnistetiedot: pulssikenttägeelielektroforeesi (PFGE).

Kaikki eläinlajit

—

—

—

| 1. | Lisäaineen ja esiseoksen käyttöohjeissa on mainittava varastointilämpötila ja -aika. |
| --- | --- |

1.

Lisäaineen ja esiseoksen käyttöohjeissa on mainittava varastointilämpötila ja -aika.

| 2. | Lisäaineen vähimmäispitoisuus, kun sitä ei käytetä yhdessä muiden mikro-organismien kanssa säilörehun lisäaineena: 1 × 108 PMY/kg tuoretta ainesta. |
| --- | --- |

2.

Lisäaineen vähimmäispitoisuus, kun sitä ei käytetä yhdessä muiden mikro-organismien kanssa säilörehun lisäaineena: 1 × 108 PMY/kg tuoretta ainesta.

| 3. | Lisäainetta on käytettävä helposti säilöttävässä aineksessa (4). |
| --- | --- |

3.

Lisäainetta on käytettävä helposti säilöttävässä aineksessa (4).

| 4. | Turvallisuus: käsittelyn aikana on suositeltavaa käyttää hengityssuojaa sekä käsineitä. |
| --- | --- |

4.

Turvallisuus: käsittelyn aikana on suositeltavaa käyttää hengityssuojaa sekä käsineitä.

28. marraskuuta 2023

1k20741

—

Lactobacillus buchneri

LN 4637/ATCC PTA-2494

| | Lisäaineen koostumus

  Valmiste Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494, joka sisältää vähintään 1 × 1010 PMY/g lisäainetta. |
| --- | --- |

Lisäaineen koostumus

Valmiste Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494, joka sisältää vähintään 1 × 1010 PMY/g lisäainetta.

| | Tehoaineen ominaispiirteiden kuvaus

  Elinkykyisiä soluja valmisteesta Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494. |
| --- | --- |

Tehoaineen ominaispiirteiden kuvaus

Elinkykyisiä soluja valmisteesta Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494.

| | Analyysimenetelmä
   (1)

  Lukumäärän määritys rehun lisäaineessa: pintaviljelymenetelmä (EN 15787).
  Tunnistetiedot: pulssikenttägeelielektroforeesi (PFGE). |
| --- | --- |

Analyysimenetelmä
   (1)

Lukumäärän määritys rehun lisäaineessa: pintaviljelymenetelmä (EN 15787).

Tunnistetiedot: pulssikenttägeelielektroforeesi (PFGE).

Kaikki eläinlajit

—

—

—

| 1. | Lisäaineen ja esiseoksen käyttöohjeissa on mainittava varastointilämpötila ja -aika. |
| --- | --- |

1.

Lisäaineen ja esiseoksen käyttöohjeissa on mainittava varastointilämpötila ja -aika.

| 2. | Lisäaineen vähimmäispitoisuus, kun sitä ei käytetä yhdessä muiden mikro-organismien kanssa säilörehun lisäaineena: 1 × 108 PMY/kg tuoretta ainesta. |
| --- | --- |

2.

Lisäaineen vähimmäispitoisuus, kun sitä ei käytetä yhdessä muiden mikro-organismien kanssa säilörehun lisäaineena: 1 × 108 PMY/kg tuoretta ainesta.

| 3. | Lisäainetta on käytettävä helposti säilöttävässä aineksessa (4). |
| --- | --- |

3.

Lisäainetta on käytettävä helposti säilöttävässä aineksessa (4).

| 4. | Turvallisuus: käsittelyn aikana on suositeltavaa käyttää hengityssuojaa sekä käsineitä. |
| --- | --- |

4.

Turvallisuus: käsittelyn aikana on suositeltavaa käyttää hengityssuojaa sekä käsineitä.

28. marraskuuta 2023

---

(1)  Analyysimenetelmiä koskevia yksityiskohtaisia tietoja on saatavissa seuraavasta vertailulaboratorion osoitteesta: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx

(2)  Helposti säilöttävät rehukasvit: > 3 prosenttia liukoisia hiilihydraatteja tuoreaineessa. Kohtalaisen vaikeasti säilöttävät rehukasvit: 1,5–3,0 prosenttia liukoisia hiilihydraatteja tuoreessa aineksessa. Asetus (EY) N:o 429/2008 (EUVL L 133, 22.5.2008, s. 1).

(3)  Vaikeasti säilöttävät rehukasvit: > 1,5 prosenttia liukoisia hiilihydraatteja tuoreessa aineksessa. Asetus (EY) N:o 429/2008 (EUVL L 133, 22.5.2008, s. 1).

(4)  Helposti säilöttävät rehukasvit: > 3 prosenttia liukoisia hiilihydraatteja tuoreaineessa. Asetus (EY) N:o 429/2008 (EUVL L 133, 22.5.2008, s. 1).

---

| 8.11.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 298/34 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 298/34

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 1114/2013,

annettu 7 päivänä marraskuuta 2013,

asetuksen (EY) N:o 1857/2006 muuttamisesta sen soveltamisen keston osalta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan soveltamisesta tiettyihin valtion monialaisen tuen muotoihin 7 päivänä toukokuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 994/98 (1),

on julkaissut tämän asetuksen luonnoksen (2),

on kuullut neuvoa-antavaa valtiontukikomiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksen (EY) N:o 1857/2006 (3) voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 2013. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksen (EY) N:o 1857/2006 (3) voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 2013.

| (2) | EU:n valtiontukiuudistuksesta 8 päivänä toukokuuta 2012 antamassaan tiedonannossa (4) komissio käynnisti valtiontukisääntöjen laaja-alaisen tarkistuksen. Sen yhteydessä muutettiin jo asetusta (EY) N:o 994/98 neuvoston asetuksella (EU) N:o 733/2013 (5). Useiden muiden maatalousalan valtiontukien arvioinnin kannalta merkityksellisten säädösten tarkistus on edelleen vireillä; tämä koskee erityisesti tulevia maaseudun kehittämiseen sovellettavia sääntöjä, valtiontukeen maatalousalalla sovellettavia uusia suuntaviivoja ja uutta ryhmäpoikkeusasetusta, jolla korvataan komission asetus (EY) N:o 800/2008 (6). Kyseisten säädösten hyväksymistä ei voida saattaa päätökseen ennen asetuksen (EY) N:o 1857/2006 voimassaolon päättymistä tai niitä ei voida soveltaa täysimääräisesti 1 päivänä tammikuuta 2014. Jotta varmistettaisiin yhdenmukainen lähestymistapa kaikissa valtiontukisäädöksissä, on aiheellista jatkaa asetuksen (EY) N:o 1857/2006 soveltamista 30 päivään kesäkuuta 2014. |
| --- | --- |

(2)

EU:n valtiontukiuudistuksesta 8 päivänä toukokuuta 2012 antamassaan tiedonannossa (4) komissio käynnisti valtiontukisääntöjen laaja-alaisen tarkistuksen. Sen yhteydessä muutettiin jo asetusta (EY) N:o 994/98 neuvoston asetuksella (EU) N:o 733/2013 (5). Useiden muiden maatalousalan valtiontukien arvioinnin kannalta merkityksellisten säädösten tarkistus on edelleen vireillä; tämä koskee erityisesti tulevia maaseudun kehittämiseen sovellettavia sääntöjä, valtiontukeen maatalousalalla sovellettavia uusia suuntaviivoja ja uutta ryhmäpoikkeusasetusta, jolla korvataan komission asetus (EY) N:o 800/2008 (6). Kyseisten säädösten hyväksymistä ei voida saattaa päätökseen ennen asetuksen (EY) N:o 1857/2006 voimassaolon päättymistä tai niitä ei voida soveltaa täysimääräisesti 1 päivänä tammikuuta 2014. Jotta varmistettaisiin yhdenmukainen lähestymistapa kaikissa valtiontukisäädöksissä, on aiheellista jatkaa asetuksen (EY) N:o 1857/2006 soveltamista 30 päivään kesäkuuta 2014.

| (3) | Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1857/2006 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1857/2006 olisi muutettava.

| (4) | On tärkeää varmistaa jatkuvuus maaseudun kehittämispolitiikan täytäntöönpanossa ja sujuva siirtyminen yhdeltä ohjelmakaudelta seuraavalle ohjelmakaudelle. On väistämätöntä, että jonkin aikaa sovelletaan yhtä aikaa ohjelmakauden 2007–2013 maaseudun kehittämisohjelmia ja vastaavia säännöksiä sekä seuraavan ohjelmakauden ohjelmia ja vastaavia säännöksiä. Tässä tilanteessa jäsenvaltiot voivat tietyin edellytyksin jatkaa sitoumusten tekemistä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 (7) mukaisesti ohjelmakauden 2007–2013 päättymisen jälkeen 31 päivään joulukuuta 2015 asti. Sen vuoksi on aiheellista oikeusvarmuuden turvaamiseksi selventää, että silloin, kun asetuksessa (EY) N:o 1857/2006 viitataan asetuksessa (EY) N:o 1698/2005 säädettyihin perusteisiin, kyseisiä perusteita olisi edelleen sovellettava valtiontuen arviointiin asetuksen (EY) N:o 1857/2006 mukaisesti sen jatketun voimassaolon aikana myös sen jälkeen, kun uusi asetus, jolla korvataan asetus (EY) N:o 1698/2005, on tullut voimaan. |
| --- | --- |

(4)

On tärkeää varmistaa jatkuvuus maaseudun kehittämispolitiikan täytäntöönpanossa ja sujuva siirtyminen yhdeltä ohjelmakaudelta seuraavalle ohjelmakaudelle. On väistämätöntä, että jonkin aikaa sovelletaan yhtä aikaa ohjelmakauden 2007–2013 maaseudun kehittämisohjelmia ja vastaavia säännöksiä sekä seuraavan ohjelmakauden ohjelmia ja vastaavia säännöksiä. Tässä tilanteessa jäsenvaltiot voivat tietyin edellytyksin jatkaa sitoumusten tekemistä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 (7) mukaisesti ohjelmakauden 2007–2013 päättymisen jälkeen 31 päivään joulukuuta 2015 asti. Sen vuoksi on aiheellista oikeusvarmuuden turvaamiseksi selventää, että silloin, kun asetuksessa (EY) N:o 1857/2006 viitataan asetuksessa (EY) N:o 1698/2005 säädettyihin perusteisiin, kyseisiä perusteita olisi edelleen sovellettava valtiontuen arviointiin asetuksen (EY) N:o 1857/2006 mukaisesti sen jatketun voimassaolon aikana myös sen jälkeen, kun uusi asetus, jolla korvataan asetus (EY) N:o 1698/2005, on tullut voimaan.

| (5) | Ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 1857/2006 soveltamisen keston jatkaminen eräät jäsenvaltiot haluavat mahdollisesti jatkaa toimenpiteitä, joita koskeva tiivistelmä on toimitettu mainitun asetuksen 20 artiklan mukaisesti. Hallintotaakan vähentämiseksi on aiheellista säätää, että kyseisten toimenpiteiden jatkamista koskeva tiivistelmä katsotaan toimitetuksi komissiolle, mikäli niiden asiasisältöä ei ole muutettu. |
| --- | --- |

(5)

Ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 1857/2006 soveltamisen keston jatkaminen eräät jäsenvaltiot haluavat mahdollisesti jatkaa toimenpiteitä, joita koskeva tiivistelmä on toimitettu mainitun asetuksen 20 artiklan mukaisesti. Hallintotaakan vähentämiseksi on aiheellista säätää, että kyseisten toimenpiteiden jatkamista koskeva tiivistelmä katsotaan toimitetuksi komissiolle, mikäli niiden asiasisältöä ei ole muutettu.

| (6) | Jotta asetuksen (EY) N:o 1857/2006 soveltamisen kestoa voitaisiin jatkaa ennen sen voimassaolon päättymistä, tämän asetuksen olisi tultava voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(6)

Jotta asetuksen (EY) N:o 1857/2006 soveltamisen kestoa voitaisiin jatkaa ennen sen voimassaolon päättymistä, tämän asetuksen olisi tultava voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EY) N:o 1857/2006 23 artiklan 1 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

”Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 200730 päivään kesäkuuta 2014.”

2 artikla

Jos jäsenvaltio haluaa asetuksen (EY) N:o 1857/2006 muuttamisen jälkeen jatkaa toimenpiteitä, joita koskeva tiivistelmä on toimitettu komissiolle kyseisen asetuksen 20 artiklan mukaisesti, kyseisten toimenpiteiden jatkamista koskeva tiivistelmä katsotaan toimitetuksi komissiolle, mikäli niiden asiasisältöä ei ole muutettu.

3 artikla

Jos asetuksessa (EY) N:o 1857/2006 viitataan asetuksessa (EY) N:o 1698/2005 säädettyihin perusteisiin, kyseisiä perusteita olisi edelleen sovellettava valtiontuen arviointiin asetuksen (EY) N:o 1857/2006 mukaisesti sen jatketun voimassaolon aikana myös sen jälkeen, kun uusi asetus, jolla korvataan asetus (EY) N:o 1698/2005, on tullut voimaan.

4 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 7 päivänä marraskuuta 2013.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  EYVL L 142, 14.5.1998, s. 1.

1

(2)  EUVL C 227, 6.8.2013, s. 1.

2

(3)  Komission asetus (EY) N:o 1857/2006, annettu 15 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuotannon alalla toimiville pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyyn valtiontukeen ja asetuksen (EY) N:o 70/2001 muuttamisesta (EUVL L 358, 16.12.2006, s. 3).

3

(4)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle EU:n valtiontukiuudistuksesta, 8.5.2012, COM(2012) 209 final.

4

(5)  Neuvoston asetus (EU) N:o 733/2013, annettu 22 päivänä heinäkuuta 2013, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan soveltamisesta tiettyihin valtion monialaisen tuen muotoihin annetun asetuksen (EY) N:o 994/98 muuttamisesta (EUVL L 204, 31.7.2013, s. 11).

5

(6)  Komission asetus (EY) N:o 800/2008, annettu 6 päivänä elokuuta 2008, tiettyjen tukimuotojen toteamisesta yhteismarkkinoille soveltuviksi perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisesti (yleinen ryhmäpoikkeusasetus) (EUVL L 214, 9.8.2008, s. 3).

6

(7)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1698/2005, annettu 20 päivänä syyskuuta 2005, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen (EUVL L 277, 21.10.2005, s. 1).

7

---

| 8.11.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 298/36 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 298/36

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1115/2013,

annettu 7 päivänä marraskuuta 2013,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille. |
| --- | --- |

(1)

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

| (2) | Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(2)

Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 7 päivänä marraskuuta 2013.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Jerzy PLEWA

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | AL | 40,0 |
| MA | 42,5 |
| MK | 39,0 |
| ZZ | 40,5 |
| 0707 00 05 | AL | 57,9 |
| EG | 177,3 |
| MK | 61,5 |
| TR | 131,5 |
| ZZ | 107,1 |
| 0709 93 10 | AL | 48,7 |
| MA | 85,3 |
| TR | 155,0 |
| ZZ | 96,3 |
| 0805 20 10 | AU | 136,9 |
| MA | 75,8 |
| ZA | 148,9 |
| ZZ | 120,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | PE | 125,0 |
| SZ | 56,1 |
| TR | 72,2 |
| UY | 92,8 |
| ZA | 131,6 |
| ZZ | 95,5 |
| 0805 50 10 | TR | 77,6 |
| ZA | 54,2 |
| ZZ | 65,9 |
| 0806 10 10 | BR | 245,4 |
| PE | 271,8 |
| TR | 165,7 |
| US | 362,2 |
| ZZ | 261,3 |
| 0808 10 80 | BA | 64,2 |
| CL | 210,3 |
| NZ | 143,5 |
| US | 135,0 |
| ZA | 152,2 |
| ZZ | 141,0 |
| 0808 30 90 | CN | 65,8 |
| TR | 114,2 |
| ZZ | 90,0 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

AL

40,0

MA

42,5

MK

39,0

ZZ

40,5

0707 00 05

AL

57,9

EG

177,3

MK

61,5

TR

131,5

ZZ

107,1

0709 93 10

AL

48,7

MA

85,3

TR

155,0

ZZ

96,3

0805 20 10

AU

136,9

MA

75,8

ZA

148,9

ZZ

120,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

PE

125,0

SZ

56,1

TR

72,2

UY

92,8

ZA

131,6

ZZ

95,5

0805 50 10

TR

77,6

ZA

54,2

ZZ

65,9

0806 10 10

BR

245,4

PE

271,8

TR

165,7

US

362,2

ZZ

261,3

0808 10 80

BA

64,2

CL

210,3

NZ

143,5

US

135,0

ZA

152,2

ZZ

141,0

0808 30 90

CN

65,8

TR

114,2

ZZ

90,0

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

PÄÄTÖKSET

| 8.11.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 298/38 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 298/38

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS,

annettu 7 päivänä marraskuuta 2013,

eurooppalaisen translationaalisen lääketieteen tutkimusinfrastruktuurin perustamisesta eurooppalaisena tutkimusinfrastruktuurikonsortiona (EATRIS ERIC)

(2013/640/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eurooppalaiseen tutkimusinfrastruktuurikonsortioon (ERIC) sovellettavasta yhteisön oikeudellisesta kehyksestä 25 päivänä kesäkuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 723/2009 (1) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Tšekin tasavalta, Tanskan kuningaskunta, Viron tasavalta, Italian tasavalta, Alankomaiden kuningaskunta ja Suomen tasavalta pyysivät komissiota perustamaan eurooppalaisen translationaalisen lääketieteen tutkimusinfrastruktuurin eurooppalaisena tutkimusinfrastruktuurikonsortiona (EATRIS ERIC). Espanjan kuningaskunta ja Ranskan tasavalta osallistuvat aluksi EATRIS ERICiin tarkkailijoina. |
| --- | --- |

(1)

Tšekin tasavalta, Tanskan kuningaskunta, Viron tasavalta, Italian tasavalta, Alankomaiden kuningaskunta ja Suomen tasavalta pyysivät komissiota perustamaan eurooppalaisen translationaalisen lääketieteen tutkimusinfrastruktuurin eurooppalaisena tutkimusinfrastruktuurikonsortiona (EATRIS ERIC). Espanjan kuningaskunta ja Ranskan tasavalta osallistuvat aluksi EATRIS ERICiin tarkkailijoina.

| (2) | Tšekin tasavalta, Tanskan kuningaskunta, Viron tasavalta, Espanjan kuningaskunta, Ranskan tasavalta, Italian tasavalta ja Suomen tasavalta ovat valinneet Alankomaiden kuningaskunnan EATRIS ERICin vastaanottavaksi jäsenvaltioksi. |
| --- | --- |

(2)

Tšekin tasavalta, Tanskan kuningaskunta, Viron tasavalta, Espanjan kuningaskunta, Ranskan tasavalta, Italian tasavalta ja Suomen tasavalta ovat valinneet Alankomaiden kuningaskunnan EATRIS ERICin vastaanottavaksi jäsenvaltioksi.

| (3) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 723/2009 20 artiklalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(3)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 723/2009 20 artiklalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Perustetaan eurooppalaista translationaalisen lääketieteen tutkimusinfrastruktuuria varten eurooppalainen tutkimusinfrastruktuurikonsortio nimeltä EATRIS ERIC.

2.   EATRIS ERICin perussääntö vahvistetaan liitteessä. Perussääntö on pidettävä ajan tasalla ja asetettava julkisesti saataville EATRIS ERICin verkkosivustolla ja sen sääntömääräisessä kotipaikassa.

3.   Niistä EATRIS ERICin perussäännön keskeisistä osista, joihin tehtäviin muutoksiin vaaditaan komission hyväksyntä asetuksen (EY) N:o 723/2009 11 artiklan 1 kohdan mukaisesti, säädetään 1, 2, 18, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 28 ja 29 artiklassa.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 7 päivänä marraskuuta 2013.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  EUVL L 206, 8.8.2009, s. 1.

1

---

LIITE

EATRIS ERICIN PERUSSÄÄNTÖ

JÄSENET,

jotka tunnustavat kansallisten keskusten ja niiden translaatiotutkimukseen liittyvien valmiuksien merkityksen EATRIS ERIC -infrastruktuurin puitteissa, ja

joiden tavoitteena on parantaa translationaalisen biolääketieteen tutkimusta perustamalla eurooppalainen translationaalisen lääketieteen tutkimusinfrastruktuuri, joka koostuu sellaisista keskeisistä prekliinisistä ja kliinisistä laitoksista ja translationaalisen lääketieteen asiantuntemuksesta, joita tarvitaan biolääketieteen tutkimukseen ja kehittämiseen liittyvien uusien ennalta ehkäisevien, diagnostisten ja hoitostrategioiden kehittämisen tukemiseen ihmisten terveydenhuollon parantamiseksi;

joiden tavoitteena on tarjota pääsy eurooppalaiseen translationaalisen lääketieteen tutkimusinfrastruktuuriin tarkoituksena aikaansaada merkittävä vaikutus terveydenhuoltoon ja edistää merkittävästi translaatiotiedettä eteenpäin vievien välineiden ja teknologioiden kehitystä;

jotka ottavat huomioon Euroopan komission rahoittaman EATRISin valmisteluvaiheen tulokset ja EATRISin siirtymävaiheen aikana saavutetun kehityksen,

jotka ovat päättäneet pyytää Euroopan komissiota perustamaan eurooppalaisen translationaalisen lääketieteen tutkimusinfrastruktuurin eurooppalaisen tutkimusinfrastruktuurikonsortion (EATRIS ERIC) EATRISin siirtymävaiheen tuloksena,

OVAT SEN VUOKSI SOPINEET SEURAAVISTA MÄÄRÄYKSISTÄ:

I   LUKU

YLEISET MÄÄRÄYKSET

1 artikla

Nimi, kotipaikka ja työkieli

1.   Perustetaan hajautettu eurooppalainen tutkimusinfrastruktuuri nimeltä ”eurooppalainen translationaalisen lääketieteen tutkimusinfrastruktuuri”, jäljempänä ’EATRIS’.

2.   Eurooppalaisen translationaalisen lääketieteen tutkimusinfrastruktuurin eurooppalainen tutkimusinfrastruktuurikonsortio (ERIC) on nimeltään ”EATRIS ERIC”.

3.   EATRIS ERICin sääntömääräinen kotipaikka on Amsterdamissa Alankomaissa.

4.   EATRIS ERICin työkieli on englanti.

2 artikla

Tehtävät ja toiminta

1.   EATRIS ERIC edistää translationaalisen lääketieteen tutkimusta.

2.   EATRIS ERIC sitoutuu järjestämään EATRIS-tutkimusinfrastruktuurin perustamisen ja toiminnan edellyttämän hallinnon ja koordinoinnin ja helpottamaan näitä toimintoja.

3.   EATRIS-tutkimusinfrastruktuuri yhdistää johtavat eurooppalaiset tutkimuslaitokset, jotka osoittavat osan tutkimus- ja kehittämisvalmiuksistaan EATRIS ERICille ja jakavat translationaalisen lääketieteen tutkimukseen liittyvää sisältöä, välineitä ja tietämystä erityisesti seuraavista seikoista:

| a) | biologiset tuotteet ja kehittyneet hoidot, kuten geeni- ja soluterapia ja regeneratiivinen hoito; |
| --- | --- |

a)

biologiset tuotteet ja kehittyneet hoidot, kuten geeni- ja soluterapia ja regeneratiivinen hoito;

| b) | biologiset merkkiaineet; |
| --- | --- |

b)

biologiset merkkiaineet;

| c) | pienet molekyylit; |
| --- | --- |

c)

pienet molekyylit;

| d) | molekyylikuvantaminen ja -merkkiaineet; |
| --- | --- |

d)

molekyylikuvantaminen ja -merkkiaineet;

| e) | rokotteet. |
| --- | --- |

e)

rokotteet.

II   LUKU

JÄSENET

3 artikla

Jäsenyys ja edustajat

1.   EATRIS ERICissä on oltava jäseninä vähintään kolme jäsenvaltiota, ja ainoastaan valtioista ja hallitustenvälisistä järjestöistä voi tulla jäseniä ja vain niillä voi olla äänioikeus.

2.   Jokainen jäsen nimeää yhden edustajan tai kaksi edustajaa hallintoneuvostoon. Kahdella edustajalla on yhdessä yksi ääni.

3.   Jäsenet ja heidän edustajansa luetellaan lisäyksessä 1. Valtioita, jotka esittivät Euroopan komissiolle hakemuksen EATRIS ERICin perustamisesta, kutsutaan jäljempänä perustajajäseniksi.

4 artikla

Uusien jäsenien ottaminen

1.   Jäseniksi hakevien on toimitettava hallintoneuvoston puheenjohtajalle kirjallinen hakemus, jossa esitetään niiden rahoitusosuus ja muut osuudet EATRIS ERICin tehtäviin ja toimintaan ja se, kuinka ne aikovat täyttää velvoitteensa.

2.   Hallintoneuvosto hyväksyy uusien jäsenten ottamisen.

5 artikla

Jäsenen eroaminen ja jäsenyyden päättäminen

1.   EATRIS ERICin perustamista seuraavien viiden ensimmäisen vuoden aikana jäsen ei voi erota, ellei jäsenyyttä ole vahvistettu lyhyemmäksi ajaksi.

2.   EATRIS ERICin perustamista seuraavien viiden ensimmäisen vuoden jälkeen jäsen voi erota, jos se esittää tätä koskevan pyynnön 12 kuukautta etukäteen. Eroaminen tulee voimaan vasta varainhoitovuoden lopussa ja sen jälkeen kun eroava jäsen on täyttänyt velvoitteensa.

3.   Poiketen siitä, mitä tämän artiklan 1 kohdassa määrätään, jäsen voi erota viiden ensimmäisen vuoden aikana, jos hallintoneuvosto päättää korottaa lisäyksessä 2 olevassa e ja f kohdassa vahvistettuja vuotuisen rahoitusosuuden määriä. Jäsenen, joka haluaa erota EATRIS ERICistä, on esitettävä eropyyntö kuuden kuukauden kuluessa vuotuisen rahoitusosuuden korottamista koskevan ehdotuksen hyväksymisestä. Ero tulee voimaan varainhoitovuoden lopussa sillä edellytyksellä, että eroava jäsen on täyttänyt velvoitteensa.

4.   Hallintoneuvostolla on valtuudet päättää jäsenyys seuraavissa tapauksissa:

| a) | jäsen rikkoo vakavasti tämän perussäännön mukaisia velvoitteitaan; |
| --- | --- |

a)

jäsen rikkoo vakavasti tämän perussäännön mukaisia velvoitteitaan;

| b) | jäsen ei ole oikaissut tällaista rikkomista kuuden kuukauden kuluessa sen tiedoksiannosta. |
| --- | --- |

b)

jäsen ei ole oikaissut tällaista rikkomista kuuden kuukauden kuluessa sen tiedoksiannosta.

Hallintoneuvosto kutsuu jäsenen esittämään kantansa ehdotettuun päätökseen jäsenyyden päättämisestä ennen kuin päätös voidaan tehdä.

5.   Jäsenillä, jotka eroavat tai joiden jäsenyys päätetään, ei ole oikeutta suorittamiensa osuuksien palauttamiseen tai korvaamiseen, eikä oikeutta esittää vaateita EATRIS ERICin omaisuutta kohtaan.

6 artikla

Jäsenten oikeudet ja velvollisuudet

1.   Jäsenen oikeuksia ovat

| a) | oikeus osallistua hallintoneuvoston kokouksiin ja äänestää niissä; |
| --- | --- |

a)

oikeus osallistua hallintoneuvoston kokouksiin ja äänestää niissä;

| b) | oikeus osallistua EATRIS ERICiä koskevien strategioiden, politiikkojen ja päätöksentekomenettelyjen kehittämiseen; |
| --- | --- |

b)

oikeus osallistua EATRIS ERICiä koskevien strategioiden, politiikkojen ja päätöksentekomenettelyjen kehittämiseen;

| c) | sen tutkimusyhteisön oikeus osallistua EATRIS ERICin tapahtumiin; |
| --- | --- |

c)

sen tutkimusyhteisön oikeus osallistua EATRIS ERICin tapahtumiin;

| d) | sen tutkimusyhteisön oikeus päästä EATRIS ERICiin ja saada siltä tukea. |
| --- | --- |

d)

sen tutkimusyhteisön oikeus päästä EATRIS ERICiin ja saada siltä tukea.

2.   Jokaisen jäsenen on

| a) | maksettava vuotuinen rahoitusosuus hallintoneuvoston päätöksen mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

maksettava vuotuinen rahoitusosuus hallintoneuvoston päätöksen mukaisesti;

| b) | annettava edustajilleen täydet valtuudet äänestää yhdellä äänellä kaikista hallintoneuvoston kokouksessa esille otetuista asioista; |
| --- | --- |

b)

annettava edustajilleen täydet valtuudet äänestää yhdellä äänellä kaikista hallintoneuvoston kokouksessa esille otetuista asioista;

| c) | luotava kansallinen keskus tai infrastruktuurikonsortio tästä perussäännöstä johtuvien velvoitteiden täyttämiseksi; |
| --- | --- |

c)

luotava kansallinen keskus tai infrastruktuurikonsortio tästä perussäännöstä johtuvien velvoitteiden täyttämiseksi;

| d) | nimitettävä yksi kansallinen johtaja, jonka tehtävänä on edustaa sitä kansallisten johtajien komiteassa; |
| --- | --- |

d)

nimitettävä yksi kansallinen johtaja, jonka tehtävänä on edustaa sitä kansallisten johtajien komiteassa;

| e) | tarjottava tarvittava tekninen infrastruktuuri, joka mahdollistaa pääsyn EATRIS ERICiin; |
| --- | --- |

e)

tarjottava tarvittava tekninen infrastruktuuri, joka mahdollistaa pääsyn EATRIS ERICiin;

| f) | edistettävä EATRIS ERICin palvelujen käyttöä omassa maassaan toimivien tutkijoiden keskuudessa ja kerättävä käyttäjien palautetta ja tarpeita; |
| --- | --- |

f)

edistettävä EATRIS ERICin palvelujen käyttöä omassa maassaan toimivien tutkijoiden keskuudessa ja kerättävä käyttäjien palautetta ja tarpeita;

| g) | tuettava oman maansa keskuksia, jotka haluavat liittyä EATRIS ERICin infrastruktuuriin osallistuvan jäsenvaltion kansalliseen infrastruktuuriin. |
| --- | --- |

g)

tuettava oman maansa keskuksia, jotka haluavat liittyä EATRIS ERICin infrastruktuuriin osallistuvan jäsenvaltion kansalliseen infrastruktuuriin.

3.   Jäsenet voivat yksin tai yhdessä muiden jäsenten, tarkkailijoiden tai kolmansien osapuolien kanssa suorittaa muita osuuksia kuin vuotuisen rahoitusosuuden. Tällaiset käteisenä tai luontoissuorituksina suoritettavat osuudet hyväksyy hallintoneuvosto.

4.   EATRIS ERIC tekee kansallisten keskusten kanssa sopimuksen, jotta voidaan määrittää ehdot ja edellytykset, joiden mukaisesti kansalliset keskukset voivat liittyä EATRIS ERICin infrastruktuuriin ja sitoutua 2 artiklassa vahvistettuihin tehtäviin ja toimintaan. Kansallinen johtaja toimii parhaansa mukaan koordinoidakseen kansallisten keskustensa vuorovaikutusta EATRIS ERICin kanssa.

III   LUKU

TARKKAILIJAT

7 artikla

Tarkkailija-asema

1.   EATRIS ERICiin osallistumista toivovat valtiot ja hallitustenväliset järjestöt, jotka eivät vielä voi tulla jäseniksi, voivat hakea tarkkailija-asemaa.

2.   Tarkkailijaksi otetaan enintään kolmeksi vuodeksi, ellei hallintoneuvosto päätä toisesta kaudesta.

3.   Tarkkailija-asemaa koskevat hakemukset on tehtävä kirjallisesti hallintoneuvoston puheenjohtajalle, ja esitettävä, miten hakija aikoo edistää EATRIS ERICin tehtäviä ja toimintaa.

4.   Hallintoneuvosto hyväksyy tarkkailijaksi ottamisen.

8 artikla

Tarkkailijan eroaminen ja tarkkailijan aseman päättyminen

1.   Tarkkailijat voivat erota varainhoitovuoden päättyessä, jos ne ovat esittäneet asiaa koskevan pyynnön kuusi kuukautta etukäteen.

2.   Taloudelliset ja muut velvoitteet on täytettävä ennen kuin tarkkailijan ero voi tulla voimaan.

3.   Hallintoneuvostolla on valtuudet päättää tarkkailija-asema seuraavissa tapauksissa:

| a) | tarkkailija rikkoo vakavasti tämän perussäännön mukaisia velvoitteitaan; |
| --- | --- |

a)

tarkkailija rikkoo vakavasti tämän perussäännön mukaisia velvoitteitaan;

| b) | tarkkailija ei ole oikaissut tällaista rikkomista kuuden kuukauden kuluessa sen tiedoksiannosta. |
| --- | --- |

b)

tarkkailija ei ole oikaissut tällaista rikkomista kuuden kuukauden kuluessa sen tiedoksiannosta.

Hallintoneuvosto kutsuu tarkkailijan esittämään kantansa ehdotettuun päätökseen tarkkailija-aseman päättämisestä ennen kuin päätös voidaan tehdä.

4.   Tarkkailijoilla, jotka eroavat tai joiden tarkkailija-asema päätetään, ei ole oikeutta suorittamiensa osuuksien palauttamiseen tai korvaamiseen, eikä oikeutta esittää vaateita EATRIS ERICin omaisuutta kohtaan.

9 artikla

Tarkkailijan oikeudet ja velvollisuudet

1.   Tarkkailijan oikeuksia ovat

| a) | oikeus osallistua hallintoneuvoston kokoukseen ilman äänioikeutta; |
| --- | --- |

a)

oikeus osallistua hallintoneuvoston kokoukseen ilman äänioikeutta;

| b) | sen tutkimusyhteisön oikeus osallistua EATRIS ERICin tapahtumiin; |
| --- | --- |

b)

sen tutkimusyhteisön oikeus osallistua EATRIS ERICin tapahtumiin;

| c) | sen tutkimusyhteisön oikeus päästä EATRIS ERICin infrastruktuuriin ja saada EATRIS ERICiltä tukea. |
| --- | --- |

c)

sen tutkimusyhteisön oikeus päästä EATRIS ERICin infrastruktuuriin ja saada EATRIS ERICiltä tukea.

2.   Tarkkailijan on

| a) | nimitettävä yksi edustaja tai kaksi edustajaa hallintoneuvostoon; |
| --- | --- |

a)

nimitettävä yksi edustaja tai kaksi edustajaa hallintoneuvostoon;

| b) | maksettava vuotuinen rahoitusosuus hallintoneuvoston päätöksen mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

maksettava vuotuinen rahoitusosuus hallintoneuvoston päätöksen mukaisesti;

| c) | määriteltävä osuutensa 2 artiklassa vahvistetuista EATRIS ERICin tehtävistä ja toiminnasta. |
| --- | --- |

c)

määriteltävä osuutensa 2 artiklassa vahvistetuista EATRIS ERICin tehtävistä ja toiminnasta.

3.   Tarkkailijat voivat yksin tai yhdessä muiden jäsenten, tarkkailijoiden tai kolmansien osapuolien kanssa suorittaa EATRIS ERICiin muita osuuksia kuin vuotuisen rahoitusosuuden. Tällaiset käteisenä tai luontoissuorituksina suoritettavat osuudet hyväksyy hallintoneuvosto.

4.   Tarkkailijan on valtuutettava edustajansa täyttämään 9 artiklan 2 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitetut velvoitteet.

5.   EATRIS ERIC tekee tarkkailijan kanssa tarkkailijasopimuksen, jossa vahvistetaan ehdot ja edellytykset, joiden mukaan velvoitteet on täytettävä tai osuudet suoritettava.

IV   LUKU

EATRIS ERICIN HALLINTO

10 artikla

Hallinto ja johtaminen

EATRIS ERICin päätöksenteko-, ohjaus- ja valvontarakenteeseen kuuluvat seuraavat elimet:

| a) | hallintoneuvosto; |
| --- | --- |

a)

hallintoneuvosto;

| b) | johtokunta. |
| --- | --- |

b)

johtokunta.

11 artikla

Hallintoneuvosto

1.   Hallintoneuvosto on EATRIS ERICin ylin hallintoelin, jolla on täysi päätösvalta. Hallintoneuvosto kokoontuu vähintään kerran vuodessa, ja se vastaa tämän perussäännön määräysten mukaisesti EATRIS ERICin yleisestä johdosta ja valvonnasta.

2.   Jäsenvaltioilla on yhteisesti ääntenenemmistö.

3.   Hallintoneuvosto valitsee jäsentensä joukosta puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan kaksi vuotta kestäväksi kaudeksi. Puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja voidaan valita uudelleen. Jollei toisin päätetä, puheenjohtaja toimii kaikkien hallintoneuvoston kokousten puheenjohtajana ja häntä avustaa varapuheenjohtaja.

4.   Hallintoneuvoston on parhaansa mukaan pyrittävä saavuttamaan yhteisymmärrys kaikissa päätöksissä. Jos yhteisymmärrykseen ei päästä, päätös tehdään annettujen äänten yksinkertaisella enemmistöllä, lukuun ottamatta 5, 6 ja 7 kohdassa tarkoitettuja päätöksiä.

5.   Hallintoneuvosto voi tehdä vähintään jäsenten kahden kolmanneksen ääntenenemmistöllä päätöksen, jonka tarkoituksena on

| a) | hyväksyä tai muuttaa EATRIS ERICin kehitysstrategioita; |
| --- | --- |

a)

hyväksyä tai muuttaa EATRIS ERICin kehitysstrategioita;

| b) | nimittää, erottaa määräaikaisesti tai irtisanoa talousjohtaja ja tieteellinen johtaja kansallisten johtajien komiteaa kuultuaan; |
| --- | --- |

b)

nimittää, erottaa määräaikaisesti tai irtisanoa talousjohtaja ja tieteellinen johtaja kansallisten johtajien komiteaa kuultuaan;

| c) | perustaa avustavia elimiä pysyvien elinten lisäksi; |
| --- | --- |

c)

perustaa avustavia elimiä pysyvien elinten lisäksi;

| d) | hyväksyä tai muuttaa ohjesääntöä, jossa kuvataan johtokunnan ja avustavien elimien toimeksianto ja täsmennetään niiden toiminnot; |
| --- | --- |

d)

hyväksyä tai muuttaa ohjesääntöä, jossa kuvataan johtokunnan ja avustavien elimien toimeksianto ja täsmennetään niiden toiminnot;

| e) | hyväksyä vuotuinen työohjelma ja talousarvio ja muuttaa niitä. |
| --- | --- |

e)

hyväksyä vuotuinen työohjelma ja talousarvio ja muuttaa niitä.

6.   Hallintoneuvoston päätökset jäsenyyden tai tarkkailija-aseman päättämisestä on tehtävä jäsenten vähintään kolmen neljäsosan ääntenenemmistöllä.

7.   Jäsenellä, jonka jäsenyyden päättämisestä on päätettävä, ei ole äänioikeutta kyseisessä päätöksessä.

8.   Hallintoneuvosto tekee seuraavia seikkoja koskevat päätökset jäsentensä yksimielisellä päätöksellä, kun mukaan ei lasketa äänestämättä jättämisiä:

| a) | perussäännön muuttaminen, lukuun ottamatta lisäyksen 1 osalta; |
| --- | --- |

a)

perussäännön muuttaminen, lukuun ottamatta lisäyksen 1 osalta;

| b) | EATRIS ERICin purkaminen. |
| --- | --- |

b)

EATRIS ERICin purkaminen.

Jollei toisin sovita, jäsenille on ilmoitettava perussäännön ja lisäyksen 2 muutosten tarkasta sanamuodosta vähintään kolme kuukautta ennen kuin kyseisistä muutoksista äänestetään.

9.   Hallintoneuvosto kokoontuu ja päättää pätevästi vain, jos läsnä tai edustettuna on kaksi kolmasosaa kaikista EATRIS ERICin jäsenistä.

10.   Hallintoneuvosto hyväksyy työjärjestyksensä perussäännön määräysten täytäntöönpanemiseksi.

12 artikla

Johtokunta

1.   Johtokunta on vastuussa EATRIS ERICin toteuttamisesta ja hallintoneuvoston tukemisesta. Johtokunta vastaa toiminnastaan vain hallintoneuvostolle.

2.   Johtokunta hoitaa hallintoneuvoston määrittämät tehtävät ja vahvistaa työjärjestyksessä, jotka toimitetaan hallintoneuvoston hyväksyttäväksi, omat sisäiset menettelynsä, jotka koskevat organisointia, kokouksia ja tapaa, jolla talous- ja tieteellinen johtaja tekevät yhteistyötä.

3.   Johtokunta koostuu talousjohtajasta ja tieteellisestä johtajasta.

4.   Talousjohtaja on EATRIS ERICin laillinen edustaja, joka edustaa EATRIS ERICiä kaikissa riita-asioissa ja on vastuussa EATRIS ERICin (päivittäisestä) operatiivisesta hallinnosta.

5.   EATRIS ERICin tieteellinen johtaja on vastuussa EATRIS ERICin strategisesta tieteellisestä kehityksestä ja kaikista operatiivisista tieteellisistä kysymyksistä.

6.   Johtokuntaan kuuluvien johtajien toimikausi on enintään viisi vuotta hallintoneuvoston päätöksen mukaisesti. Ensimmäisen toimikauden jälkeen hallintoneuvosto päättää toimikauden mahdollisesta jatkamisesta. Johtokunnan johtajien valintaan ja nimittämiseen liittyvät menettelyt vahvistetaan hallintoneuvoston hyväksymässä työjärjestyksessä.

13 artikla

EATRIS ERICin koordinointi- ja tukitoimisto

1.   EATRIS ERICin koordinointi- ja tukitoimisto on EATRIS ERICin keskushallintoa ja päivittäisiä toimintoja hoitava toimisto, ja se avustaa hallintoneuvostoa. Sitä johtaa talousjohtaja, joka ottaa palvelukseen toimiston henkilöstön kuullen tieteellistä johtajaa.

2.   EATRISin koordinointi- ja tukitoimisto sijaitsee EATRIS ERICin tiloissa sen sääntömääräisessä kotipaikassa.

V   LUKU

AVUSTAVAT ELIMET

14 artikla

Avustavat elimet

1.   EATRIS ERICillä on seuraavat avustavat elimet:

| a) | kansallisten johtajien komitea; |
| --- | --- |

a)

kansallisten johtajien komitea;

| b) | neuvoa-antava tiedekomitea. |
| --- | --- |

b)

neuvoa-antava tiedekomitea.

2.   Hallintoneuvosto voi perustaa muita avustavia elimiä, jos se katsoo sen tarpeelliseksi EATRIS ERICin toiminnan kannalta.

15 artikla

Kansallisten johtajien komitea

1.   Kansallisten johtajien komitea valvoo hallintoneuvoston hyväksymien strategioiden täytäntöönpanon koordinointia. Kansallisten johtajien komitea vastaa kaikista EATRIS ERICiin liittyvistä kansallisista tieteellisistä toimista, ja se ylläpitää yhtenäisyyttä ja johdonmukaisuutta EATRIS ERICin sisällä sekä yhteistyötä jäsenten välillä.

2.   Kansallisten johtajien komitea koostuu jäsenten nimittämistä kansallisista johtajista.

3.   Kansallisten johtajien komitean jäsenet valitsevat jäsentensä joukosta puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan kaksi vuotta kestäväksi kaudeksi, ja nämä voidaan valita uudelleen tehtäväänsä työjärjestyksessä vahvistettujen menettelyjen mukaisesti.

4.   Kansallisten johtajien komitea tekee ehdotuksen työjärjestykseksi ja ottaa sen käyttöön sisäisiä toimintamenettelyjään varten sen jälkeen, kun johtokunta on hyväksynyt työjärjestyksen.

5.   Kansallisten johtajien komitea suorittaa hallintoneuvoston ohjesäännössä vahvistamat tehtävät.

6.   Kansallisten johtajien komitea valitsee neuvoa-antavan tiedekomitean jäsenet, jotka hallintoneuvosto hyväksyy.

16 artikla

Neuvoa-antava tiedekomitea

1.   Neuvoa-antava tiedekomitea koostuu riippumattomista, kansainvälisesti tunnustetuista ja strategista kokemusta omaavista biolääketieteen translaatiotutkimukseen osallistuvista tutkijoista, jotka nimitetään komiteaan yksityishenkilöinä.

2.   Neuvoa-antava tiedekomitea antaa pyynnöstä neuvoja hallintoneuvostolle ja johtokunta ja kansallisten johtajien komitea voivat konsultoida sitä kaikissa tieteellisesti ja teknisesti merkityksellisissä asioissa, mukaan lukien EATRIS ERICin tutkimusohjelmaa, tieteellisiä strategioita, eettisiä kysymyksiä ja vuotuista työohjelmaa koskevat kysymykset.

VI   LUKU

RAHOITUS JA RAPORTOINTI

17 artikla

Budjettiperiaatteet ja tilinpäätös

1.   EATRIS ERICin varainhoitovuosi alkaa 1 päivänä tammikuuta ja päättyy 31 päivänä joulukuuta.

2.   EATRIS ERICin varoja voidaan käyttää ainoastaan tässä perussäännössä vahvistettuihin tarkoituksiin.

3.   Kaikki EATRIS ERICin tulo- ja menoerät on sisällytettävä arvioihin, jotka laaditaan kutakin varainhoitovuotta varten, ja ne on esitettävä vuotuisessa talousarviossa.

4.   EATRIS ERICin tilinpäätöksen liitteenä on oltava tilintarkastettu selvitys varainhoitovuoden budjetti- ja varainhallinnosta. EATRIS ERIC laatii vuosikertomuksen, joka käsittää erityisesti sen toiminnan tieteelliset, operatiiviset ja rahoitusta koskevat näkökohdat. Hallintoneuvosto hyväksyy vuosikertomuksen ja toimittaa sen Euroopan komissiolle ja asianomaisille viranomaisille kuuden kuukauden kuluessa vastaavan varainhoitovuoden päättymisestä. Vuosikertomus on saatettava julkisesti saataville kokonaan tai osittain.

5.   EATRIS ERICiin sovelletaan tilinpäätöksen laatimista, ilmoittamista, tarkastamista ja julkistamista koskevia sovellettavan lainsäädännön vaatimuksia.

6.   EATRIS ERIC varmistaa, että kaikki määrärahat käytetään moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti.

18 artikla

Vastuu

1.   EATRIS ERIC vastaa veloistaan.

2.   EATRIS ERICin jäsenten taloudellinen korvausvastuu sen veloista rajoittuu niiden omaan vuotuiseen rahoitusosuuteen.

3.   EATRIS ERIC hankkii tarvittavan vakuutussuojan EATRIS ERICin kehittämiselle ja toiminnalle ominaisten vastuuriskien varalta.

VII   LUKU

TOIMINTAPOLITIIKKA

19 artikla

Sopimukset kolmansien osapuolten kanssa

EATRIS ERIC voi tarpeellisiksi katsomissaan tapauksissa tehdä sopimuksia kolmansien osapuolien kanssa.

20 artikla

Immateriaalioikeudet

1.   Immateriaalioikeuksilla tarkoitetaan oikeuksia, jotka koskevat henkistä omaisuutta, sellaisena kuin se on määritelty 14 päivänä heinäkuuta 1967 tehdyn Maailman henkisen omaisuuden järjestön perustavan yleissopimuksen 2 artiklassa.

2.   Kansallisten johtajien komitea laatii työjärjestyksen mukaisesti immateriaalioikeuksia koskevat yhteiset periaatteet ja menettelytavat. Näillä yhteisillä periaatteilla ja menettelytavoilla on oltava hallintoneuvoston hyväksyntä.

3.   Kansallisten johtajien komitea voi EATRISin tutkimusinfrastruktuurin puitteissa suosittaa sopimuksen tekemistä kansallisten keskusten ja infrastruktuurikonsortioiden kanssa, jotta voidaan varmistaa, että näillä yksiköillä ja kolmansilla osapuolilla on pääsy EATRISin tutkimusinfrastruktuurin tieteelliseen tietämykseen.

21 artikla

Käyttöoikeuspolitiikka

1.   EATRIS ERIC varmistaa pääsääntöisesti avoimen pääsyn palveluihin ja infrastruktuureihin translaatiotutkimukseen liittyvän huippuosaamisen tukemiseksi ja edistämiseksi sekä parhaiden käytäntöjen kulttuurin edistämiseksi koulutuksen avulla.

2.   EATRIS ERIC tarjoaa EATRIS-infrastruktuurin käyttäjille neuvoja, jotta voitaisiin parhaiten varmistaa, että tutkimustyössä, jossa on käytetty EATRIS-infrastruktuurin resursseja, noudatetaan ja kunnioitetaan immateriaalioikeuksia, yksityisyyden suojaan liittyviä oikeuksia, eettisiä oikeuksia ja tietojen omistajan oikeuksia sekä salassapitovelvollisuutta ja luottamuksellisuutta koskevia vaatimuksia, siten kuin ne on määritelty työjärjestyksessä, sekä huolehditaan, että käyttäjät noudattavat käyttöoikeusehtoja sekä turvallisuusjärjestelyjä, jotka koskevat (bio)aineiden sisäistä varastointia ja käsittelyä ja EATRIS-infrastruktuuriin osallistuvien tutkimuslaitosten tietojen käsittelyä.

3.   Kriteerit ja menettelyt, joiden perusteella myönnetään pääsy tai rajoitetaan pääsyä EATRIS ERIC -infrastruktuurin tietoihin ja välineisiin määritellään työjärjestyksessä ja niistä päättää hallintoneuvosto kansallisten johtajien komiteaa ja neuvoa-antavaa tiedekomiteaa kuultuaan.

22 artikla

Tieteelliset arviointiperiaatteet

1.   EATRIS ERIC myöntää pääsyn translaatiotutkimusinfrastruktuuriinsa hankkeille, joilla on suurimmat mahdollisuudet vaikuttaa merkittävästi terveydenhuoltoon tai edistää merkittävästi translaatiotutkimusta eteenpäin vieviä välineitä ja teknologioita.

2.   EATRIS ERICin infrastruktuuriin pääsyä pyytävien hankkeiden tieteellisessä arviointimenettelyssä otetaan huomioon tieteelliset ansiot, täyttymätön lääketieteellinen tarve, tukikelpoisuus ja translationaalinen potentiaali, ja se perustuu avoimuuden, tasapuolisuuden ja puolueettomuuden periaatteisiin. Hallintoneuvosto hyväksyy arviointimenettelyn, joka vahvistetaan työjärjestyksessä.

3.   EATRIS ERICin infrastruktuuriin kuuluvien hankkeiden tieteellisessä arvioinnissa otetaan huomioon tieteelliset ansiot, täyttymätön lääketieteellinen tarve ja translationaalinen potentiaali, ja se perustuu avoimuuden, tasapuolisuuden ja puolueettomuuden periaatteisiin. Hallintoneuvosto täsmentää arviointimenettelyn, joka vahvistetaan työjärjestyksessä.

23 artikla

Tiedonlevitysperiaatteet

1.   EATRIS ERIC toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet infrastruktuurin ja sen käytön edistämiseksi tutkimuksessa ja koulutuksessa.

2.   EATRIS ERIC edistää kansallisista ja kansainvälisistä tutkimustoimista saatujen tulosten levittämistä ja jakamista.

3.   Rajoittamatta mahdollisia immateriaalioikeuksia EATRIS ERIC pyytää käyttäjiään saattamaan tutkimustuloksensa saataville julkisesti ja EATRIS ERICin kautta.

4.   Tulosten levittämisperiaatteissa yksilöidään erilaiset kohderyhmät, ja EATRIS ERIC käyttää kohdeyleisöjen saavuttamiseen erilaisia kanavia, kuten verkkoportaaleja, uutiskirjeitä, työryhmiä, konferensseja, lehtiartikkeleita ja sanomalehtiä.

24 artikla

Työhönottopolitiikka

EATRIS ERIC pyrkii valitsemaan parhaan ehdokkaan syrjimättömällä tavalla henkilön taustasta, kansallisuudesta, uskonnosta tai sukupuolesta riippumatta, ottaen huomioon jäsenten suorittamat maksut.

25 artikla

Hankintamenettelyt

1.   EATRIS ERIC kohtelee hankintamenettelyihin osallistuvia ehdokkaita ja tarjoajia yhdenvertaisesti ja syrjimättömästi riippumatta siitä, onko niiden kotipaikka Euroopan unionissa. EATRIS ERICin hankinnoissa noudatetaan avoimuuden, syrjimättömyyden ja kilpailun periaatteita. Hallintoneuvosto vahvistaa työjärjestyksen, jossa annetaan yksityiskohtaiset säännöt hankintamenettelyistä ja -perusteista.

2.   Johtokunta vastaa kaikista EATRIS ERICin hankinnoista. Kaikki tarjouspyynnöt julkaistaan EATRIS ERICin internetsivustolla ja jäsenten ja tarkkailijoiden alueilla. Jos hankintamäärä ylittää 200 000 euroa, EATRIS ERIC noudattaa julkisia rakennusurakoita sekä julkisia tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 31 päivänä maaliskuuta 2004 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2004/18/EY (1) säädettyjä periaatteita. Tarjouskilpailun ratkaisemista koskeva päätös ja kattavat perustelut julkaistaan.

26 artikla

Verovapautus

1.   Neuvoston direktiivin 2006/112/EY (2) 143 artiklan 1 kohdan g alakohtaan ja 151 artiklan 1 kohdan b alakohtaan perustuvat ja neuvoston täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 282/2011 (3) 50 ja 51 artiklan mukaiset verovapautukset rajoitetaan arvonlisäveroon sellaisten hyödykkeiden ja palvelujen osalta, jotka on tarkoitettu EATRIS ERICin viralliseen käyttöön, joiden arvo on yli 250 euroa ja jotka EATRIS ERIC maksaa ja hankkii kokonaan. Näitä vapautuksia ei sovelleta yksittäisten jäsenten hankintoihin. Muita rajoituksia ei sovelleta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 ja 3 kohdan soveltamista.

2.   Verovapautuksia sovelletaan muuhun kuin taloudelliseen toimintaan, ei taloudelliseen toimintaan.

3.   Verovapautuksia sovelletaan EATRIS ERICin pääasiallisten tehtäviensä mukaisesti suorittamaan tieteelliseen, tekniseen ja hallinnolliseen toimintaan tarkoitettuihin tavaroihin ja palveluihin. Niihin sisältyvät myös kustannukset, jotka aiheutuvat konferensseista, ryhmätyötapaamisista ja kokouksista, jotka liittyvät suoraan EATRIS ERICin viralliseen toimintaan. Verovapautukset eivät kuitenkaan koske matka- ja majoituskustannuksia.

27 artikla

Tietopolitiikka

Johtokunta toimittaa hallintoneuvoston hyväksyttäväksi tietopolitiikkaa koskevan työjärjestyksen, jota sovelletaan EATRIS ERICin infrastruktuurin käyttäjiin, kansallisiin keskuksiin ja kolmansiin osapuoliin, kuten korkeakouluihin, tutkimuslaitoksiin ja yrityksiin, ottaen huomioon voimassa olevat lisenssit.

VIII   LUKU

TOIMIAIKA, PURKAMINEN, RIITOJEN RATKAISU, PERUSTAMISMÄÄRÄYKSET

28 artikla

Kesto

EATRIS ERIC on perustettu toistaiseksi.

29 artikla

Purkaminen

1.   EATRIS ERICin purkamista koskevan päätöksen tekee hallintoneuvosto.

2.   Euroopan komissiolle on ilmoitettava kymmenen vuorokauden kuluessa EATRIS ERICin purkamista koskevasta päätöksestä.

3.   EATRIS ERICin velkojen maksamisen jälkeen jäljellä olevat varat jaetaan jäsenten kesken suhteessa niiden EATRIS ERICiin suorittamiin yhteenlaskettuihin vuotuisiin osuuksiin.

4.   Euroopan komissiolle on ilmoitettava kymmenen vuorokauden kuluessa EATRIS ERICin purkamisen loppuunsaattamisesta.

30 artikla

Kieli ja perussäännön saatavuus

1.   EATRIS ERICin perussääntö on pidettävä ajan tasalla ja asetettava julkisesti saataville EATRIS ERICin verkkosivustolla ja sen sääntömääräisessä kotipaikassa.

2.   Kaikki tämän perussäännön toisinnot, jotka on laadittu lisäyksessä 1 lueteltujen jäsenten virallisilla kielillä, ovat todistusvoimaisia. Kaikki tämän perussäännön toisinnot, jotka on laadittu muiden kuin lisäyksessä 1 lueteltujen jäsenvaltioiden virallisilla kielillä, ovat myös todistusvoimaisia. Mikään kielitoisinnoista ei ole etusijalla.

3.   Jos kielitoisintoja ei julkaista Euroopan unionin virallisessa lehdessä, kun on kyse sellaisista tämän perussäännön muutoksista, jotka eivät edellytä komission päätöstä, ne toimittaa EATRIS ERICin koordinointi- ja tukitoimisto.

31 artikla

Perustamismääräykset

1.   Isäntämaa kutsuu hallintoneuvoston perustamiskokouksen koolle mahdollisimman pian ja viimeistään 45 vuorokauden kuluessa siitä kun EATRIS ERICin perustamista koskeva Euroopan komission päätös tuli voimaan. Hallintoneuvosto ei tee päätöksiä ennen kuin EATRIS ERICiin on liittynyt vähintään viisi jäsentä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 kohdan soveltamista.

2.   Isäntämaa ilmoittaa perustajajäsenille mahdollisista kiireellisistä oikeustoimista, jotka on toteutettava EATRIS ERICin puolesta ennen perustamiskokouksen pitämistä. Jos perustajajäsen ei esitä vastalausetta viiden työpäivän kuluessa ilmoituksen saamisesta, isäntämaan asianmukaisesti valtuuttama henkilö toteuttaa oikeustoimet.

3.   EATRIS ERICin perustamisesta alkaen sen elinten on toimittava EATRISin väliaikaisen hallintoneuvoston EATRISin siirtymävaiheen aikana hyväksymän ohjesäännön ja työjärjestyksen mukaisesti.

---

(1)  EUVL L 134, 30.4.2004, s. 114.

(2)  EUVL L 347, 11.12.2006, s. 1.

(3)  EUVL L 77, 23.3.2011, s. 1.

Lisäys 1

Luettelo jäsenistä, tarkkailijoista ja niitä edustavista tahoista

| Jäsenet | Edustava taho |
| --- | --- |
| Tanskan kuningaskunta | Tanskan tiede-, teknologia- ja innovointivirasto (DASTI) |
| Italian tasavalta | Istituto Superiore di Sanità (ISS) |
| Alankomaiden kuningaskunta | ZonMw |
| Tšekin tasavalta | Opetus-, nuoriso- ja urheiluministeriö (MEYS) |
| Viron tasavalta | Viron tasavallan opetus- ja tutkimusministeriö (MER EE) |
| Suomen tasavalta | Opetus- ja kulttuuriministeriö (OKM) |

Jäsenet

Edustava taho

Tanskan kuningaskunta

Tanskan tiede-, teknologia- ja innovointivirasto (DASTI)

Italian tasavalta

Istituto Superiore di Sanità (ISS)

Alankomaiden kuningaskunta

ZonMw

Tšekin tasavalta

Opetus-, nuoriso- ja urheiluministeriö (MEYS)

Viron tasavalta

Viron tasavallan opetus- ja tutkimusministeriö (MER EE)

Suomen tasavalta

Opetus- ja kulttuuriministeriö (OKM)

| Tarkkailijat | Edustava taho |
| --- | --- |
| Ranskan tasavalta | Commissariat à l’Energie Atomique et aux Energies Alternatives (CEA) |
| Espanjan kuningaskunta | Instituto de Salud ”Carlos III” (ISCIII) |

Tarkkailijat

Edustava taho

Ranskan tasavalta

Commissariat à l’Energie Atomique et aux Energies Alternatives (CEA)

Espanjan kuningaskunta

Instituto de Salud ”Carlos III” (ISCIII)

Lisäys 2

Vuotuinen rahoitusosuus

Taloudelliset sitoumukset viiden ensimmäisen vuoden aikana

Rahoitussitoumuksia koskevat periaatteet ovat EATRIS ERICin perustamisen jälkeisen ensimmäisen viisivuotiskauden ajan seuraavat:

| a) | perustajajäsenien alustava sitoumus tehdään viideksi vuodeksi (ei alustavaa sitoumusta tarkkailijoiden osalta); |
| --- | --- |

a)

perustajajäsenien alustava sitoumus tehdään viideksi vuodeksi (ei alustavaa sitoumusta tarkkailijoiden osalta);

| b) | perustajajäsenet voivat tehdä sitoumuksen alle viideksi vuodeksi sillä edellytyksellä, että vuotuista rahoitusosuutta korotetaan 25 prosenttia; ylimääräinen osuus maksetaan takaisin, jos jäsenen sitoumus kestää viisi vuotta; |
| --- | --- |

b)

perustajajäsenet voivat tehdä sitoumuksen alle viideksi vuodeksi sillä edellytyksellä, että vuotuista rahoitusosuutta korotetaan 25 prosenttia; ylimääräinen osuus maksetaan takaisin, jos jäsenen sitoumus kestää viisi vuotta;

| c) | EATRIS ERICin ensimmäistä vuotta koskeva alustava rahoitusosuus perustuu sovittuun viiden vuoden talousarvioon, lukuun ottamatta mahdollisia epävarmoja tulolähteitä (esim. käyttäjämaksuista saatava tulot), ja edellyttäen, että perustajajäseniä on vähintään viisi; |
| --- | --- |

c)

EATRIS ERICin ensimmäistä vuotta koskeva alustava rahoitusosuus perustuu sovittuun viiden vuoden talousarvioon, lukuun ottamatta mahdollisia epävarmoja tulolähteitä (esim. käyttäjämaksuista saatava tulot), ja edellyttäen, että perustajajäseniä on vähintään viisi;

| d) | Alankomaat maksaa ylimääräisen isäntämaan osuuden, joka on 500 000 euroa vuosina 2013, 2014 ja 2015. Vuoden 2015 jälkeen Alankomaat maksaa ylimääräisen isäntämaan osuuden, joka on 50 000 euroa; |
| --- | --- |

d)

Alankomaat maksaa ylimääräisen isäntämaan osuuden, joka on 500 000 euroa vuosina 2013, 2014 ja 2015. Vuoden 2015 jälkeen Alankomaat maksaa ylimääräisen isäntämaan osuuden, joka on 50 000 euroa;

| e) | viisivuotisen sitoumuksen tehnyt perustajajäsen maksaa enintään 140 000 euroa vuodessa (enimmäismäärä); |
| --- | --- |

e)

viisivuotisen sitoumuksen tehnyt perustajajäsen maksaa enintään 140 000 euroa vuodessa (enimmäismäärä);

| f) | pienin jäsenmaksu on vähintään 50 000 euroa vuodessa riippumatta jäsenten määrästä ja EATRIS ERICin mahdollisista tuotoista (vähimmäismäärä); |
| --- | --- |

f)

pienin jäsenmaksu on vähintään 50 000 euroa vuodessa riippumatta jäsenten määrästä ja EATRIS ERICin mahdollisista tuotoista (vähimmäismäärä);

| g) | EATRIS ERICiin toisena vuonna suoritettava rahoitusosuus perustuu sovittuun viiden vuoden talousarvioon vähennettynä EATRIS ERICin ensimmäisen vuoden nettotuotoilla. EATRIS ERICiin kolmantena vuonna suoritettava rahoitusosuus perustuu sovittuun viiden vuoden talousarvioon vähennettynä EATRIS ERICin toisen vuoden nettotuotoilla jne.; |
| --- | --- |

g)

EATRIS ERICiin toisena vuonna suoritettava rahoitusosuus perustuu sovittuun viiden vuoden talousarvioon vähennettynä EATRIS ERICin ensimmäisen vuoden nettotuotoilla. EATRIS ERICiin kolmantena vuonna suoritettava rahoitusosuus perustuu sovittuun viiden vuoden talousarvioon vähennettynä EATRIS ERICin toisen vuoden nettotuotoilla jne.;

| h) | uuden jäsenen rahoitusosuus alkaa tasolta, jonka se olisi maksanut perustajajäsenenä EATRIS ERICin ensimmäisenä vuonna korotettuna 25 prosentilla. Ensimmäisen liittymistä seuranneen vuoden jälkeen se maksaa EATRIS ERICille vahvistetun toisen vuoden rahoitusosuuden lisättynä 25 prosentilla jne. Jos jäsenyys kestää viisi vuotta, ylimääräinen osuus palautetaan; |
| --- | --- |

h)

uuden jäsenen rahoitusosuus alkaa tasolta, jonka se olisi maksanut perustajajäsenenä EATRIS ERICin ensimmäisenä vuonna korotettuna 25 prosentilla. Ensimmäisen liittymistä seuranneen vuoden jälkeen se maksaa EATRIS ERICille vahvistetun toisen vuoden rahoitusosuuden lisättynä 25 prosentilla jne. Jos jäsenyys kestää viisi vuotta, ylimääräinen osuus palautetaan;

| i) | perustajatarkkailijat, joiden laitokset eivät osallistu kaikkiin EATRISin toimintoihin eivätkä tarjoa palveluja, maksavat 25 prosenttia siitä vuotuisesta rahoitusosuudesta, jonka ne olisivat maksaneet perustajajäseninä; perustajatarkkailija, jonka laitokset osallistuvat kaikkiin EATRISin toimintoihin ja tarjoavat palveluja, maksaa saman vuotuisen rahoitusosuuden kuin perustajajäsen; |
| --- | --- |

i)

perustajatarkkailijat, joiden laitokset eivät osallistu kaikkiin EATRISin toimintoihin eivätkä tarjoa palveluja, maksavat 25 prosenttia siitä vuotuisesta rahoitusosuudesta, jonka ne olisivat maksaneet perustajajäseninä; perustajatarkkailija, jonka laitokset osallistuvat kaikkiin EATRISin toimintoihin ja tarjoavat palveluja, maksaa saman vuotuisen rahoitusosuuden kuin perustajajäsen;

| j) | perustajatarkkailijan, joka maksaa 25 prosenttia vuotuisesta rahoitusosuudesta ja joka liittyy jäseneksi, rahoitusosuus alkaa samalta tasolta, jonka se olisi maksanut perustajajäsenenä EATRIS ERICin ensimmäisenä vuonna. Ensimmäisen liittymistä seuranneen vuoden jälkeen se maksaa EATRIS ERICille vahvistetun toisen vuoden rahoitusosuuden jne. Jos jäsenyys kestää viisivuotiskauden, tarkkailijan rahoitusosuus palautetaan; |
| --- | --- |

j)

perustajatarkkailijan, joka maksaa 25 prosenttia vuotuisesta rahoitusosuudesta ja joka liittyy jäseneksi, rahoitusosuus alkaa samalta tasolta, jonka se olisi maksanut perustajajäsenenä EATRIS ERICin ensimmäisenä vuonna. Ensimmäisen liittymistä seuranneen vuoden jälkeen se maksaa EATRIS ERICille vahvistetun toisen vuoden rahoitusosuuden jne. Jos jäsenyys kestää viisivuotiskauden, tarkkailijan rahoitusosuus palautetaan;

| k) | uuden tarkkailijan rahoitusosuus on aluksi 25 prosenttia siitä, mitä se olisi maksanut perustajajäsenenä EATRIS ERICin ensimmäisenä vuonna. Toisena vuonna liittymisen jälkeen se maksaa 25 prosenttia siitä, mitä se olisi maksanut EATRIS ERICin toisena vuonna jne.; |
| --- | --- |

k)

uuden tarkkailijan rahoitusosuus on aluksi 25 prosenttia siitä, mitä se olisi maksanut perustajajäsenenä EATRIS ERICin ensimmäisenä vuonna. Toisena vuonna liittymisen jälkeen se maksaa 25 prosenttia siitä, mitä se olisi maksanut EATRIS ERICin toisena vuonna jne.;

| l) | jos uudesta tarkkailijasta tulee jäsen, se maksaa rahoitusosuuden, jonka se olisi maksanut perustajajäsenenä EATRIS ERICin ensimmäisenä vuonna; ensimmäisen liittymisvuoden jälkeen se maksaa EATRIS ERICille vahvistetun toisen vuoden rahoitusosuuden jne.; jos jäsenyys kestää viisi vuotta, tarkkailijan rahoitusosuus palautetaan; |
| --- | --- |

l)

jos uudesta tarkkailijasta tulee jäsen, se maksaa rahoitusosuuden, jonka se olisi maksanut perustajajäsenenä EATRIS ERICin ensimmäisenä vuonna; ensimmäisen liittymisvuoden jälkeen se maksaa EATRIS ERICille vahvistetun toisen vuoden rahoitusosuuden jne.; jos jäsenyys kestää viisi vuotta, tarkkailijan rahoitusosuus palautetaan;

| m) | jos EATRIS ERICiin liittyy uusia jäseniä tai tarkkailijoita tai jos tarkkailijasta tulee jäsen, kyseisen vuoden rahoitusosuus lasketaan uudelleen kaikkien jäsenien ja tarkkailijoiden osalta; |
| --- | --- |

m)

jos EATRIS ERICiin liittyy uusia jäseniä tai tarkkailijoita tai jos tarkkailijasta tulee jäsen, kyseisen vuoden rahoitusosuus lasketaan uudelleen kaikkien jäsenien ja tarkkailijoiden osalta;

| n) | kaikissa a–m kohdassa mainituissa tapauksissa 25 prosentin ylimääräinen rahoitusosuus pidetään varauksessa. |
| --- | --- |

n)

kaikissa a–m kohdassa mainituissa tapauksissa 25 prosentin ylimääräinen rahoitusosuus pidetään varauksessa.

---