# Den Europæiske Unions L 285/2013

| | ISSN 1977-0634
  doi:10.3000/19770634.L_2013.285.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 285 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 56. årgang29. oktober 2013 |

ISSN 1977-0634

doi:10.3000/19770634.L_2013.285.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

L 285

Dansk udgave

Retsforskrifter

56. årgang29. oktober 2013

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1047/2013 af 21. august 2013 om ændring af Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 114/2013 med henblik på korrektion af de gennemsnitlige specifikke CO2-emissioner for 2010, der er anført for fabrikanten Piaggio (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1048/2013 af 28. oktober 2013 om ændring af forordning (EF) nr. 828/2009 om gennemførelsesbestemmelser for produktionsårene 2009/10 til 2014/15 for import og raffinering af sukkerprodukter henhørende under pos. 1701 i forbindelse med præferenceaftaler | 2 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) nr. 1049/2013 af 25. oktober 2013 om forbud mod fiskeri efter brosme i EU-farvande og internationale farvande i I, II og XIV fra fartøjer, der fører Det Forenede Kongeriges flag | 4 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1050/2013 af 28. oktober 2013 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 6 |
| | | AFGØRELSER |
| | | 2013/530/EU |
| | * | Kommissionens afgørelse af 16. september 2013 om kompensation i medfør af gødningsdekretet C 75/98 (ex N 45/98) iværksat af Belgien (Flandern)
  (meddelt under nummer C(2013) 5818) | 8 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1047/2013 af 21. august 2013 om ændring af Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 114/2013 med henblik på korrektion af de gennemsnitlige specifikke CO2-emissioner for 2010, der er anført for fabrikanten Piaggio (
  1
  )

2

1

1

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1048/2013 af 28. oktober 2013 om ændring af forordning (EF) nr. 828/2009 om gennemførelsesbestemmelser for produktionsårene 2009/10 til 2014/15 for import og raffinering af sukkerprodukter henhørende under pos. 1701 i forbindelse med præferenceaftaler

2

*

Kommissionens forordning (EU) nr. 1049/2013 af 25. oktober 2013 om forbud mod fiskeri efter brosme i EU-farvande og internationale farvande i I, II og XIV fra fartøjer, der fører Det Forenede Kongeriges flag

4

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1050/2013 af 28. oktober 2013 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

6

AFGØRELSER

2013/530/EU

*

Kommissionens afgørelse af 16. september 2013 om kompensation i medfør af gødningsdekretet C 75/98 (ex N 45/98) iværksat af Belgien (Flandern)
  (meddelt under nummer C(2013) 5818)

(meddelt under nummer C(2013) 5818)

8

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 29.10.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 285/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 285/1

---

KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) Nr. 1047/2013

af 21. august 2013

om ændring af Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 114/2013 med henblik på korrektion af de gennemsnitlige specifikke CO2-emissioner for 2010, der er anført for fabrikanten Piaggio

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 510/2011 af 11. maj 2011 om fastsættelse af præstationsnormer for nye lette erhvervskøretøjers emissioner inden for Unionens integrerede tilgang til nedbringelse af CO2-emissionerne fra personbiler og lette erhvervskøretøjer (1), særlig artikel 11, stk. 7, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Fabrikanten af lette erhvervskøretøjer Piaggio har meddelt Kommissionen, at de gennemsnitlige specifikke CO2-emissioner i 2010 for denne fabrikant, der er anført i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 114/2013 af 6. november 2012 om udbygning af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 510/2011, for så vidt angår regler for ansøgning om undtagelse fra de specifikke CO2-emissionsmål for nye lette erhvervskøretøjer (2), ikke er korrekte. Fabrikanten har forelagt detaljeret dokumentation, som viser, at de gennemsnitlige specifikke CO2-emissioner i 2010 var betydeligt større end den værdi, der er anført i forordningen. |
| --- | --- |

(1)

Fabrikanten af lette erhvervskøretøjer Piaggio har meddelt Kommissionen, at de gennemsnitlige specifikke CO2-emissioner i 2010 for denne fabrikant, der er anført i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 114/2013 af 6. november 2012 om udbygning af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 510/2011, for så vidt angår regler for ansøgning om undtagelse fra de specifikke CO2-emissionsmål for nye lette erhvervskøretøjer (2), ikke er korrekte. Fabrikanten har forelagt detaljeret dokumentation, som viser, at de gennemsnitlige specifikke CO2-emissioner i 2010 var betydeligt større end den værdi, der er anført i forordningen.

| (2) | Kommissionen har vurderet den af Piaggio forelagte dokumentation, og finder det hensigtsmæssigt at korrigere værdien. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen har vurderet den af Piaggio forelagte dokumentation, og finder det hensigtsmæssigt at korrigere værdien.

| (3) | Den delegerede forordning (EU) nr. 114/2013 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(3)

Den delegerede forordning (EU) nr. 114/2013 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

I fortegnelsen i bilag III til den delegerede forordning (EU) nr. 114/2013 erstattes værdien for fabrikatet »Piaggio« i den anden kolonne med overskriften »gennemsnitlige emissioner (g/km)« med værdien »177,00«.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 21. august 2013.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 145 af 31.5.2011, s. 1.

1

(2)  EUT L 38 af 9.2.2013, s. 1

2

---

| 29.10.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 285/2 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 285/2

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1048/2013

af 28. oktober 2013

om ændring af forordning (EF) nr. 828/2009 om gennemførelsesbestemmelser for produktionsårene 2009/10 til 2014/15 for import og raffinering af sukkerprodukter henhørende under pos. 1701 i forbindelse med præferenceaftaler

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 732/2008 af 22. juli 2008 om anvendelse af et arrangement med generelle toldpræferencer fra den 1. januar 2009 og om ændring af forordning (EF) nr. 552/97, (EF) nr. 1933/2006 og af Kommissionens forordning (EF) nr. 1100/2006 og (EF) nr. 964/2007 (1), særlig artikel 11, stk. 7, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 1, stk 4, i Kommissionens forordning (EF) nr. 828/2009 (2) vil et land, der er opført i bilag I til forordning (EF) nr. 732/2008 som mindst udviklet land, kunne opføres i bilag I til forordning (EF) nr. 828/2009. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 1, stk 4, i Kommissionens forordning (EF) nr. 828/2009 (2) vil et land, der er opført i bilag I til forordning (EF) nr. 732/2008 som mindst udviklet land, kunne opføres i bilag I til forordning (EF) nr. 828/2009.

| (2) | Myanmar/Burma fik den 19. juli 2013 med tilbagevirkende kraft fra den 13. juni 2012 igen adgang til generelle toldpræferencer i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 607/2013 af 12. juni 2013 om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 552/97 om midlertidig tilbagetrækning af Myanmars/Burmas adgang til generelle toldpræferencer (3). |
| --- | --- |

(2)

Myanmar/Burma fik den 19. juli 2013 med tilbagevirkende kraft fra den 13. juni 2012 igen adgang til generelle toldpræferencer i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 607/2013 af 12. juni 2013 om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 552/97 om midlertidig tilbagetrækning af Myanmars/Burmas adgang til generelle toldpræferencer (3).

| (3) | Myanmar/Burma er et mindst udviklet land, der er opført som mindst udviklet land i bilag I til forordning (EF) nr. 732/2008, og har anmodet Kommissionen om at blive opført i bilag I til forordning (EF) nr. 828/2009. Myanmar/Burma producerer sukker og er derfor en potentiel eksportør til Den Europæiske Union. |
| --- | --- |

(3)

Myanmar/Burma er et mindst udviklet land, der er opført som mindst udviklet land i bilag I til forordning (EF) nr. 732/2008, og har anmodet Kommissionen om at blive opført i bilag I til forordning (EF) nr. 828/2009. Myanmar/Burma producerer sukker og er derfor en potentiel eksportør til Den Europæiske Union.

| (4) | Forordning (EF) nr. 828/2009 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(4)

Forordning (EF) nr. 828/2009 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (5) | De i denne forordning foreskrevne foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter — |
| --- | --- |

(5)

De i denne forordning foreskrevne foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Del I i bilag I til forordning (EF) nr. 828/2009 affattes som angivet i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 28. oktober 2013.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 211 af 6.8.2008, s. 1.

1

(2)  Kommissionens forordning (EF) nr. 828/2009 af 10. september 2009 om gennemførelsesbestemmelser for produktionsåret 2009/10 til 2014/15 for import og raffinering af sukkerprodukter henhørende under pos. 1701 i forbindelse med præferenceaftaler (EUT L 240 af 11.9.2009, s. 14).

2

(3)  EUT L 181 af 29.6.2013, s. 13.

3

---

BILAG

»Del I: Mindst udviklede lande (LDC)

| Gruppebetegnelse | Tredjeland | Referencenummer |
| --- | --- | --- |
| IKKE-AVS-LDC | Bangladesh
  Cambodja
  Laos
  Myanmar/Burma
  Nepal | 09.4221 |
| AVS-LDC | Benin
  Burkina Faso
  Den Demokratiske Republik Congo
  Etiopien
  Madagaskar
  Malawi
  Mozambique
  Senegal
  Sierra Leone
  Sudan
  Tanzania
  Togo
  Uganda
  Zambia | 09.4231« |

Gruppebetegnelse

Tredjeland

Referencenummer

IKKE-AVS-LDC

Bangladesh

Cambodja

Laos

Myanmar/Burma

Nepal

09.4221

AVS-LDC

Benin

Burkina Faso

Den Demokratiske Republik Congo

Etiopien

Madagaskar

Malawi

Mozambique

Senegal

Sierra Leone

Sudan

Tanzania

Togo

Uganda

Zambia

09.4231«

---

| 29.10.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 285/4 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 285/4

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1049/2013

af 25. oktober 2013

om forbud mod fiskeri efter brosme i EU-farvande og internationale farvande i I, II og XIV fra fartøjer, der fører Det Forenede Kongeriges flag

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en EF-kontrolordning med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik (1), særlig artikel 36, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Rådets forordning (EU) nr. 40/2013 af 21. januar 2013 om fastsættelse for 2013 af fiskerimuligheder i EU-farvande og for EU-fartøjer i visse andre farvande for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande, der er omfattet af internationale forhandlinger eller aftaler (2), fastsættes der kvoter for 2013. |
| --- | --- |

(1)

Ved Rådets forordning (EU) nr. 40/2013 af 21. januar 2013 om fastsættelse for 2013 af fiskerimuligheder i EU-farvande og for EU-fartøjer i visse andre farvande for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande, der er omfattet af internationale forhandlinger eller aftaler (2), fastsættes der kvoter for 2013.

| (2) | Ifølge de oplysninger, Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i den pågældende medlemsstat, nået et sådant omfang, at den kvote, der er tildelt for 2013, er opbrugt. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge de oplysninger, Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i den pågældende medlemsstat, nået et sådant omfang, at den kvote, der er tildelt for 2013, er opbrugt.

| (3) | Derfor bør fiskeri efter den pågældende bestand forbydes — |
| --- | --- |

(3)

Derfor bør fiskeri efter den pågældende bestand forbydes —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Opbrugt kvote

Den fiskekvote, som for 2013 er tildelt den medlemsstat, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, for den i samme bilag omhandlede bestand, anses for at være opbrugt fra den dato, der er fastsat i det pågældende bilag.

Artikel 2

Forbud

Fiskeri efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i denne medlemsstat, er forbudt fra den dato, der er fastsat i det pågældende bilag. Det er navnlig forbudt at opbevare om bord, omlade og lande fisk af denne bestand fanget af de pågældende fartøjer efter den pågældende dato.

Artikel 3

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 25. oktober 2013.

På Kommissionens vegne For formanden

Lowri EVANS

Generaldirektør for maritime anliggender og fiskeri

---

(1)  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  EUT L 23 af 25.1.2013, s. 54.

2

---

BILAG

| Nr. | 62/TQ40 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Det Forenede Kongerige |
| Bestand | USK/1214EI |
| Art | Brosme (Brosme brosme) |
| Område | EU-farvande og internationale farvande i I, II og XIV |
| Dato | 8.10.2013 |

Nr.

62/TQ40

Medlemsstat

Det Forenede Kongerige

Bestand

USK/1214EI

Art

Brosme (Brosme brosme)

Område

EU-farvande og internationale farvande i I, II og XIV

Dato

8.10.2013

---

| 29.10.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 285/6 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 285/6

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1050/2013

af 28. oktober 2013

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning. |
| --- | --- |

(1)

Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning.

| (2) | Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende — |
| --- | --- |

(2)

Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 28. oktober 2013.

På Kommissionens vegne For formanden

Jerzy PLEWA

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | AL | 53,3 |
| MA | 44,5 |
| MK | 32,3 |
| ZZ | 43,4 |
| 0707 00 05 | MK | 46,1 |
| TR | 147,7 |
| ZZ | 96,9 |
| 0709 93 10 | TR | 151,2 |
| ZZ | 151,2 |
| 0805 50 10 | AR | 12,9 |
| CL | 77,5 |
| IL | 100,2 |
| TR | 80,0 |
| ZA | 56,7 |
| ZZ | 65,5 |
| 0806 10 10 | BR | 234,0 |
| TR | 170,1 |
| ZZ | 202,1 |
| 0808 10 80 | CL | 167,7 |
| IL | 85,8 |
| NZ | 204,6 |
| US | 154,3 |
| ZA | 125,3 |
| ZZ | 147,5 |
| 0808 30 90 | CN | 52,7 |
| TR | 129,9 |
| US | 165,9 |
| ZZ | 116,2 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

AL

53,3

MA

44,5

MK

32,3

ZZ

43,4

0707 00 05

MK

46,1

TR

147,7

ZZ

96,9

0709 93 10

TR

151,2

ZZ

151,2

0805 50 10

AR

12,9

CL

77,5

IL

100,2

TR

80,0

ZA

56,7

ZZ

65,5

0806 10 10

BR

234,0

TR

170,1

ZZ

202,1

0808 10 80

CL

167,7

IL

85,8

NZ

204,6

US

154,3

ZA

125,3

ZZ

147,5

0808 30 90

CN

52,7

TR

129,9

US

165,9

ZZ

116,2

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

AFGØRELSER

| 29.10.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 285/8 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 285/8

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 16. september 2013

om kompensation i medfør af gødningsdekretet C 75/98 (ex N 45/98) iværksat af Belgien (Flandern)

(meddelt under nummer C(2013) 5818)

(Kun den nederlandske og den franske udgave er autentiske)

(2013/530/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit,

efter at have opfordret de interesserede parter til at fremsætte bemærkninger (1), og

ud fra følgende betragtninger:

I.   SAGSFORLØB

| (1) | Efter modtagelse af en klage om, at den flamske regering udbetalte ulovlig støtte til landbrugere i forbindelse med deres brug af kunstgødning og husdyrgødning (i det følgende benævnt »foranstaltningen«), anmodede Kommissionens tjenestegrene ved brev af 4. februar 1998 de belgiske myndigheder om at fremsende oplysninger om gennemførelsen af den flamske regerings beslutning af 20. december 1995 om kompensation til landbrugere for forpligtelser i henhold til lovgivningen om gødningsstoffer (i det følgende benævnt »gødningsdekretet«). |
| --- | --- |

(1)

Efter modtagelse af en klage om, at den flamske regering udbetalte ulovlig støtte til landbrugere i forbindelse med deres brug af kunstgødning og husdyrgødning (i det følgende benævnt »foranstaltningen«), anmodede Kommissionens tjenestegrene ved brev af 4. februar 1998 de belgiske myndigheder om at fremsende oplysninger om gennemførelsen af den flamske regerings beslutning af 20. december 1995 om kompensation til landbrugere for forpligtelser i henhold til lovgivningen om gødningsstoffer (i det følgende benævnt »gødningsdekretet«).

| (2) | Kommissionen modtog disse oplysninger ved brev fra den flamske minister for miljø og beskæftigelse af 18. marts 1998 og ved brev fra Belgiens Faste Repræsentation af 31. marts 1998. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen modtog disse oplysninger ved brev fra den flamske minister for miljø og beskæftigelse af 18. marts 1998 og ved brev fra Belgiens Faste Repræsentation af 31. marts 1998.

| (3) | Den 15. april 1998 holdt repræsentanterne for de kompetente belgiske myndigheder og Kommissionens tjenestegrene et møde. |
| --- | --- |

(3)

Den 15. april 1998 holdt repræsentanterne for de kompetente belgiske myndigheder og Kommissionens tjenestegrene et møde.

| (4) | Ved fax af 10. juli 1998 anmodede Kommissionen de belgiske myndigheder om yderligere oplysninger, og den modtog et brev af 7. august 1998, der blev registreret den 10. august 1998, fra de belgiske myndigheder. |
| --- | --- |

(4)

Ved fax af 10. juli 1998 anmodede Kommissionen de belgiske myndigheder om yderligere oplysninger, og den modtog et brev af 7. august 1998, der blev registreret den 10. august 1998, fra de belgiske myndigheder.

| (5) | Ifølge de belgiske myndigheders oplysninger blev der foretaget udbetalinger i 1996. Foranstaltningen blev dog ikke anmeldt til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 93, stk. 3, i EF-traktaten (nu artikel 108, stk. 3, i TEUF). Sagen blev af denne grund blev opført i registret over ikke-anmeldt støtte under nummer NN 45/98. Selvom ordningen blev anvendt i 1996 og 1997, noterede Kommissionen sig de belgiske myndigheders tilsagn ved brev af 7. august 1998 om, at de ikke ville udbetale støtte for 1997, før Kommissionen havde truffet en beslutning om, hvorvidt støtten var forenelighed med fællesmarkedet. De belgiske myndigheder oplyste Kommissionen om, at den flamske regering havde til hensigt at indarbejde denne kompensationsordning i det flamske støtteprogram i henhold til Rådets forordning (EØF) nr. 2078/92 (2). |
| --- | --- |

(5)

Ifølge de belgiske myndigheders oplysninger blev der foretaget udbetalinger i 1996. Foranstaltningen blev dog ikke anmeldt til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 93, stk. 3, i EF-traktaten (nu artikel 108, stk. 3, i TEUF). Sagen blev af denne grund blev opført i registret over ikke-anmeldt støtte under nummer NN 45/98. Selvom ordningen blev anvendt i 1996 og 1997, noterede Kommissionen sig de belgiske myndigheders tilsagn ved brev af 7. august 1998 om, at de ikke ville udbetale støtte for 1997, før Kommissionen havde truffet en beslutning om, hvorvidt støtten var forenelighed med fællesmarkedet. De belgiske myndigheder oplyste Kommissionen om, at den flamske regering havde til hensigt at indarbejde denne kompensationsordning i det flamske støtteprogram i henhold til Rådets forordning (EØF) nr. 2078/92 (2).

| (6) | Ved brev af 21. januar 1999 meddelte Kommissionen Belgien, at den havde besluttet at indlede proceduren efter EUF-traktatens artikel 108, stk. 2, over for den pågældende foranstaltning. |
| --- | --- |

(6)

Ved brev af 21. januar 1999 meddelte Kommissionen Belgien, at den havde besluttet at indlede proceduren efter EUF-traktatens artikel 108, stk. 2, over for den pågældende foranstaltning.

| (7) | Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort den 17. april 1999 i De Europæiske Fællesskabers Tidende
   (3). |
| --- | --- |

(7)

Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort den 17. april 1999 i De Europæiske Fællesskabers Tidende
   (3).

| (8) | Kommissionen opfordrede de interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til foranstaltningen. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen opfordrede de interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til foranstaltningen.

| (9) | Kommissionen modtog ingen bemærkninger fra de interesserede parter. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen modtog ingen bemærkninger fra de interesserede parter.

| (10) | De belgiske myndigheder trak en række meddelelser om andre sager om gødning i Flandern tilbage C12/1999, N105/1999, N311/99). |
| --- | --- |

(10)

De belgiske myndigheder trak en række meddelelser om andre sager om gødning i Flandern tilbage C12/1999, N105/1999, N311/99).

| (11) | Den 6. marts 2012 modtog Kommissionen en klage fra en landbruger om udbetaling af kompensation for 1996 i medfør af gødningsdekretet. På et møde den 16. april 2012 mellem repræsentanter fra de belgiske (flamske) myndigheder og Kommissionens tjenestegrene anmodede Kommissionen de belgiske myndigheder om at fremsætte deres syn på klagen. |
| --- | --- |

(11)

Den 6. marts 2012 modtog Kommissionen en klage fra en landbruger om udbetaling af kompensation for 1996 i medfør af gødningsdekretet. På et møde den 16. april 2012 mellem repræsentanter fra de belgiske (flamske) myndigheder og Kommissionens tjenestegrene anmodede Kommissionen de belgiske myndigheder om at fremsætte deres syn på klagen.

| (12) | Europa-Kommissionen anmodede om supplerende oplysninger den 9. november 2012. De belgiske myndigheder svarede ved brev af 14. januar 2013. |
| --- | --- |

(12)

Europa-Kommissionen anmodede om supplerende oplysninger den 9. november 2012. De belgiske myndigheder svarede ved brev af 14. januar 2013.

II.   UDFØRLIG BESKRIVELSE AF STØTTEFORANSTALTNINGEN

1.   BETEGNELSE

| (13) | Kompensation i medfør af gødningsdekretet. |
| --- | --- |

(13)

Kompensation i medfør af gødningsdekretet.

2.   BUDGET

| (14) | Det samlede budget for foranstaltningen var for 1996 på 427 511 868 BEF fordelt som følger:






  (a) | kompensation for nedsat udbytte






  — | græsarealer 250 279 282 BEF |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

Det samlede budget for foranstaltningen var for 1996 på 427 511 868 BEF fordelt som følger:

(a)

kompensation for nedsat udbytte

—

græsarealer 250 279 282 BEF

| — | majs 50 102 650 BEF |
| --- | --- |

—

majs 50 102 650 BEF

| (b) | kompensation for omkostninger til bortskaffelse af husdyrgødning 65 486 397 BEF |
| --- | --- |

(b)

kompensation for omkostninger til bortskaffelse af husdyrgødning 65 486 397 BEF

| (c) | kompensation for omkostninger til oplagring af husdyrgødning 34 276 829 BEF |
| --- | --- |

(c)

kompensation for omkostninger til oplagring af husdyrgødning 34 276 829 BEF

| (d) | kompensation for indkøb af yderligere kunstgødning 27 366 710 BEF |
| --- | --- |

(d)

kompensation for indkøb af yderligere kunstgødning 27 366 710 BEF

| (15) | Der blev udbetalt kompensationen i medfør af gødningsdekretet for 1996. |
| --- | --- |

(15)

Der blev udbetalt kompensationen i medfør af gødningsdekretet for 1996.

| (16) | I overensstemmelse med gødningsdekretet kan der ydes kompensation til landbrugere, hvis bedrifter ligger helt eller delvis inden for et vand- eller naturområde. Dette gælder 7,502 af i alt 40,673 bedrifter med landbrugsjord eller husdyr i Flandern (18,5 %). I arealmæssig henseende falder 47,948 ha (7,5 %) af i alt 649,223 ha agerjord eller græsningsarealer ind under et vandområde, og 21,919 ha (3 %) falder ind under et naturområde.. |
| --- | --- |

(16)

I overensstemmelse med gødningsdekretet kan der ydes kompensation til landbrugere, hvis bedrifter ligger helt eller delvis inden for et vand- eller naturområde. Dette gælder 7,502 af i alt 40,673 bedrifter med landbrugsjord eller husdyr i Flandern (18,5 %). I arealmæssig henseende falder 47,948 ha (7,5 %) af i alt 649,223 ha agerjord eller græsningsarealer ind under et vandområde, og 21,919 ha (3 %) falder ind under et naturområde..

| (17) | Formålet med støtteordningen er at gøre det muligt for landbrugere, der har land i miljøfølsomme områder, at kunne tilpasse sig til de skærpede regler for brugen af gødning og kompensere for de økonomiske tab, som disse landbrugere lider. Støtten beregnes på grundlag af indkomsttabet under hensyn til normal landbrugsmæssig praksis uden for disse følsomme områder. Ifølge de belgiske myndigheder var det ligeledes nødvendigt at yde kompensation for at undgå sociale spændinger. |
| --- | --- |

(17)

Formålet med støtteordningen er at gøre det muligt for landbrugere, der har land i miljøfølsomme områder, at kunne tilpasse sig til de skærpede regler for brugen af gødning og kompensere for de økonomiske tab, som disse landbrugere lider. Støtten beregnes på grundlag af indkomsttabet under hensyn til normal landbrugsmæssig praksis uden for disse følsomme områder. Ifølge de belgiske myndigheder var det ligeledes nødvendigt at yde kompensation for at undgå sociale spændinger.

| (18) | Støtten ydes for at kompensere landbrugerne i disse følsomme områder for:






  (a) | faldet i produktion som følge af mindre brug af kunstgødning og husdyrgødning |
| --- | --- | --- |

(18)

Støtten ydes for at kompensere landbrugerne i disse følsomme områder for:

(a)

faldet i produktion som følge af mindre brug af kunstgødning og husdyrgødning

| (b) | omkostninger til bortskaffelse af husdyrgødning |
| --- | --- |

(b)

omkostninger til bortskaffelse af husdyrgødning

| (c) | omkostninger til oplagring af husdyrgødning |
| --- | --- |

(c)

omkostninger til oplagring af husdyrgødning

| (d) | indkøb af yderligere kunstgødning. |
| --- | --- |

(d)

indkøb af yderligere kunstgødning.

| (19) | Ifølge de oplysninger, som de belgiske myndigheder har forelagt, er støtten til landbrugere for forpligtelser i henhold til lovgivningen om gødningsstoffer baseret på fire juridiske tekster:






  (a) | den flamske regerings beslutning af 20. december 1995 om kompensation til landbrugere for forpligtelser i henhold til lovgivning om kunstgødning |
| --- | --- | --- |

(19)

Ifølge de oplysninger, som de belgiske myndigheder har forelagt, er støtten til landbrugere for forpligtelser i henhold til lovgivningen om gødningsstoffer baseret på fire juridiske tekster:

(a)

den flamske regerings beslutning af 20. december 1995 om kompensation til landbrugere for forpligtelser i henhold til lovgivning om kunstgødning

| (b) | den flamske regerings beslutning af 20. december 1995 om fastsættelse af kompensation for 1996 og 1997 i henhold til artikel 15, stk. 9, i dekret af 23. januar 1991 om beskyttelse af miljøet mod forurening forårsaget af gødning |
| --- | --- |

(b)

den flamske regerings beslutning af 20. december 1995 om fastsættelse af kompensation for 1996 og 1997 i henhold til artikel 15, stk. 9, i dekret af 23. januar 1991 om beskyttelse af miljøet mod forurening forårsaget af gødning

| (c) | den flamske regerings beslutning af 19. marts 1996 om fastsættelse af bestemmelser om yderligere forpligtelser med hensyn til bortskaffelse samt om bistand i forbindelse med yderligere gødningsoverskud i områder, hvor der gælder strengere standarder for spredning af gødning |
| --- | --- |

(c)

den flamske regerings beslutning af 19. marts 1996 om fastsættelse af bestemmelser om yderligere forpligtelser med hensyn til bortskaffelse samt om bistand i forbindelse med yderligere gødningsoverskud i områder, hvor der gælder strengere standarder for spredning af gødning

| (d) | den flamske regerings beslutning af 15. juli 1997 om ændring af den flamske regerings beslutning af 20. december 1995 om fastsættelse af kompensation for årene 1996-1997 i henhold til artikel 15, stk. 9, i dekretet af 23. januar 1991 om beskyttelse af miljøet mod forurening forårsaget af gødning. |
| --- | --- |

(d)

den flamske regerings beslutning af 15. juli 1997 om ændring af den flamske regerings beslutning af 20. december 1995 om fastsættelse af kompensation for årene 1996-1997 i henhold til artikel 15, stk. 9, i dekretet af 23. januar 1991 om beskyttelse af miljøet mod forurening forårsaget af gødning.

| (20) | Ingen af disse tekster er blevet anmeldt til Kommissionen i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 93, stk. 3 (nu artikel 108, stk. 3, i TEUF). |
| --- | --- |

(20)

Ingen af disse tekster er blevet anmeldt til Kommissionen i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 93, stk. 3 (nu artikel 108, stk. 3, i TEUF).

| (21) | Ifølge de belgiske myndigheder er den nuværende gødningspolitik i Flandern baseret på dekretet af 20. december 1995 om ændring af dekretet af 23. januar 1991 om beskyttelse af miljøet mod forurening forårsaget af gødning. Dekretet tager sigte på at mindske de miljøproblemer, der forårsages af berigelse af overfladevandet og grundvandet og udvaskning af fosfater og nitrater i jorden med risiko for gennemtrængning til grund- og overfladevand. Ifølge rapporten om miljøet og naturen i Flandern tegner landbruget sig for 56 % af nitrogen- og fosfatnettobelastningen på miljøet. Udledning af ammoniak fra staldbygninger og spredning af gylle tegner sig for 21 % af de forurenende emissioner i Flandern. |
| --- | --- |

(21)

Ifølge de belgiske myndigheder er den nuværende gødningspolitik i Flandern baseret på dekretet af 20. december 1995 om ændring af dekretet af 23. januar 1991 om beskyttelse af miljøet mod forurening forårsaget af gødning. Dekretet tager sigte på at mindske de miljøproblemer, der forårsages af berigelse af overfladevandet og grundvandet og udvaskning af fosfater og nitrater i jorden med risiko for gennemtrængning til grund- og overfladevand. Ifølge rapporten om miljøet og naturen i Flandern tegner landbruget sig for 56 % af nitrogen- og fosfatnettobelastningen på miljøet. Udledning af ammoniak fra staldbygninger og spredning af gylle tegner sig for 21 % af de forurenende emissioner i Flandern.

| (22) | Gødningsdekretet fastsætter målene for opnåelse og/eller fastholdelse af de fornødne kvalitetsstandarder for jord, vand (overflade- og grundvand) og luft. Det indeholder bestemmelser om en gradvis skærpelse af restriktionerne for brugen af gødning. Det indeholder således mulighed for justeringer i en overgangsperiode. Standarderne for anvendelsen af gødningsstoffer skal strammes gradvis undtagen i særligt følsomme områder, dvs. vand- og naturområder, hvor der med øjeblikkelig varsel trådte strengere bestemmelser i kraft. |
| --- | --- |

(22)

Gødningsdekretet fastsætter målene for opnåelse og/eller fastholdelse af de fornødne kvalitetsstandarder for jord, vand (overflade- og grundvand) og luft. Det indeholder bestemmelser om en gradvis skærpelse af restriktionerne for brugen af gødning. Det indeholder således mulighed for justeringer i en overgangsperiode. Standarderne for anvendelsen af gødningsstoffer skal strammes gradvis undtagen i særligt følsomme områder, dvs. vand- og naturområder, hvor der med øjeblikkelig varsel trådte strengere bestemmelser i kraft.

| (23) | Dekretet indeholder endvidere bestemmelser om en fastfrysning af gødningsproduktionen og antallet af husdyr i Flandern på 1992-niveauet. Med henblik herpå blev der indført en politik med tilladelser på lokalt plan. For større bedrifter vil tilladelserne samtidig blive reduceret med op til 25 % ved fornyelse. Sektoren for husdyravl fik tid (indtil 2002) til at finde måder, hvorpå de kunne mindske gødningsoverskuddene og virkningerne heraf. |
| --- | --- |

(23)

Dekretet indeholder endvidere bestemmelser om en fastfrysning af gødningsproduktionen og antallet af husdyr i Flandern på 1992-niveauet. Med henblik herpå blev der indført en politik med tilladelser på lokalt plan. For større bedrifter vil tilladelserne samtidig blive reduceret med op til 25 % ved fornyelse. Sektoren for husdyravl fik tid (indtil 2002) til at finde måder, hvorpå de kunne mindske gødningsoverskuddene og virkningerne heraf.

| (24) | De strengere restriktioner trådte øjeblikkeligt i kraft den 1. januar 1996 i følgende områder:






  (a) | afstrømnings- og bevaringsområder |
| --- | --- | --- |

(24)

De strengere restriktioner trådte øjeblikkeligt i kraft den 1. januar 1996 i følgende områder:

(a)

afstrømnings- og bevaringsområder

| (b) | naturområder, naturreservater, skovbrugsjord |
| --- | --- |

(b)

naturområder, naturreservater, skovbrugsjord

| (c) | områder omfattet af fugledirektivet |
| --- | --- |

(c)

områder omfattet af fugledirektivet

| (d) | dale og økologisk værdifuldt agerjord |
| --- | --- |

(d)

dale og økologisk værdifuldt agerjord

| (e) | nitratfølsomme arealer |
| --- | --- |

(e)

nitratfølsomme arealer

| (f) | fosfatforurenet jord. |
| --- | --- |

(f)

fosfatforurenet jord.

| (25) | Ifølge de belgiske myndigheder fulgte man ved udpegelsen af de sårbare områder kravene i Rådets direktiv 91/676/EØF (4) om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget og Rådets direktiv 79/409/EØF (5) om beskyttelse af vilde fugle. |
| --- | --- |

(25)

Ifølge de belgiske myndigheder fulgte man ved udpegelsen af de sårbare områder kravene i Rådets direktiv 91/676/EØF (4) om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget og Rådets direktiv 79/409/EØF (5) om beskyttelse af vilde fugle.

| (26) | I overensstemmelse med dekretet gjaldt der i hele Flandern følgende generelle lofter for tilførslen af kunst- og husdyrgødning fra den 1. januar 1996 til den 31. december 1998, undtagen i vand- og naturområder. Disse lofter er udtrykt i kg phosphorpentoxid og i kg kvælstof fra kunstgødning samt i kg af den samlede tilladte mængde kvælstof pr. år, som vist i nedenstående tabel.








  Gruppe af afgrøder | Phosphorpentoxid | Kvælstof fra kunstgødning | Kvælstof i alt |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Græsarealer | 170 | 250 | 450 |
| Majs | 160 (1996)
  155 (1997)
  150 (1998) | 200 | 325 |
| Afgrøder med lavt kvælstofbehov (6) | 125 | 125 | 170 |
| Andre afgrøder | 150 | 225 | 325 |

(26)

I overensstemmelse med dekretet gjaldt der i hele Flandern følgende generelle lofter for tilførslen af kunst- og husdyrgødning fra den 1. januar 1996 til den 31. december 1998, undtagen i vand- og naturområder. Disse lofter er udtrykt i kg phosphorpentoxid og i kg kvælstof fra kunstgødning samt i kg af den samlede tilladte mængde kvælstof pr. år, som vist i nedenstående tabel.

Gruppe af afgrøder

Phosphorpentoxid

Kvælstof fra kunstgødning

Kvælstof i alt

Græsarealer

170

250

450

Majs

160 (1996)

155 (1997)

150 (1998)

200

325

Afgrøder med lavt kvælstofbehov (6)

125

125

170

Andre afgrøder

150

225

325

| (27) | De belgiske myndigheder offentliggjorde endvidere følgende lofter som vejledende for de mål, de ønskede at nå fra og med 2003.









  Gruppe af afgrøder | Phosphorpentoxid | Kvælstof fra kunstgødning | Kvælstof fra husdyrgødning og andre gødningsstoffer | Kvælstof i alt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Græsarealer | 125 | 250 | 250 | 450 |
| Majs | 100 | 130 | 225 | 275 |
| Afgrøder med lavt kvælstofbehov (7) | 100 | 70 | 125 | 125 |
| Andre afgrøder | 100 | 150 | 200 | 275 |

(27)

De belgiske myndigheder offentliggjorde endvidere følgende lofter som vejledende for de mål, de ønskede at nå fra og med 2003.

Gruppe af afgrøder

Phosphorpentoxid

Kvælstof fra kunstgødning

Kvælstof fra husdyrgødning og andre gødningsstoffer

Kvælstof i alt

Græsarealer

125

250

250

450

Majs

100

130

225

275

Afgrøder med lavt kvælstofbehov (7)

100

70

125

125

Andre afgrøder

100

150

200

275

| (28) | Ud over disse kvantitative lofter er det på almindelig agerjord forbudt at sprede husdyrgødning eller andre organiske gødningsstoffer i følgende perioder: fra den 21. september til den 21. januar, alle søn- og helligdage, alle lørdage, undtagen mellem den 1. februar og den 15. maj, om natten (mellem kl. 22.00 og 07.00), når jorden er oversvømmet, frossen eller dækket af sne. |
| --- | --- |

(28)

Ud over disse kvantitative lofter er det på almindelig agerjord forbudt at sprede husdyrgødning eller andre organiske gødningsstoffer i følgende perioder: fra den 21. september til den 21. januar, alle søn- og helligdage, alle lørdage, undtagen mellem den 1. februar og den 15. maj, om natten (mellem kl. 22.00 og 07.00), når jorden er oversvømmet, frossen eller dækket af sne.

| (29) | Der gælder strengere standarder i vandområder med henblik på produktion af drikkevand eller som følge af, at de er særligt sårbare over for udvaskning af kvælstof. »Vandområde« er en samlet betegnelse for:






  (a) | afstrømningsområder og beskyttede områder af type II og III for grundvand, afgrænset i henhold til dekretet af 24. januar 1984 om fastsættelse af foranstaltninger til forvaltning af grundvand |
| --- | --- | --- |

(29)

Der gælder strengere standarder i vandområder med henblik på produktion af drikkevand eller som følge af, at de er særligt sårbare over for udvaskning af kvælstof. »Vandområde« er en samlet betegnelse for:

(a)

afstrømningsområder og beskyttede områder af type II og III for grundvand, afgrænset i henhold til dekretet af 24. januar 1984 om fastsættelse af foranstaltninger til forvaltning af grundvand

| (b) | de følsomme områder, som af den flamske regering er blevet udpeget til at skulle omfattes af strengere standarder, inden for de hydrologiske reservoirer af overfladevand beregnet til produktion af drikkevand, afgrænset i overensstemmelse med loven af 26. marts 1971 om beskyttelse af overfladevand mod forurening |
| --- | --- |

(b)

de følsomme områder, som af den flamske regering er blevet udpeget til at skulle omfattes af strengere standarder, inden for de hydrologiske reservoirer af overfladevand beregnet til produktion af drikkevand, afgrænset i overensstemmelse med loven af 26. marts 1971 om beskyttelse af overfladevand mod forurening

| (c) | de områder, der er særlig følsomme over for nitrat, hvor der kræves strengere standarder som fastsat af den flamske regering og afgrænset i henhold til dekretet af 24. januar 1984 om fastsættelse af foranstaltninger til forvaltning af grundvand. |
| --- | --- |

(c)

de områder, der er særlig følsomme over for nitrat, hvor der kræves strengere standarder som fastsat af den flamske regering og afgrænset i henhold til dekretet af 24. januar 1984 om fastsættelse af foranstaltninger til forvaltning af grundvand.

| (30) | Nedenstående tabel viser standarderne for tilførsel af gødning gældende fra den 1. januar 1996 for vandområder. Disse regler er baseret på udbyttestandarderne for de anførte grupper af afgrøder og miljømæssigt acceptable tab for disse områder. Mængderne er udtryk i kg P2O5 og kg kvælstof pr. ha pr. år.









  Gruppe af afgrøder | Phosphorpentoxid | Kvælstof fra kunstgødning | Kvælstof fra husdyrgødning og andre gødningsstoffer | Kvælstof i alt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Græsarealer | 120 | 200 | 200 | 350 |
| Majs | 100 | 150 | 170 | 275 |
| Afgrøder med lavt kvælstofbehov | 80 | 70 | 125 | 125 |
| Andre afgrøder | 100 | 150 | 170 | 275 |

(30)

Nedenstående tabel viser standarderne for tilførsel af gødning gældende fra den 1. januar 1996 for vandområder. Disse regler er baseret på udbyttestandarderne for de anførte grupper af afgrøder og miljømæssigt acceptable tab for disse områder. Mængderne er udtryk i kg P2O5 og kg kvælstof pr. ha pr. år.

Gruppe af afgrøder

Phosphorpentoxid

Kvælstof fra kunstgødning

Kvælstof fra husdyrgødning og andre gødningsstoffer

Kvælstof i alt

Græsarealer

120

200

200

350

Majs

100

150

170

275

Afgrøder med lavt kvælstofbehov

80

70

125

125

Andre afgrøder

100

150

170

275

| (31) | I vandområder er spredning af gødning forbudt mellem den 1. september og den 21. januar, begge dage inklusive, undtagen i område A og B i områder, der anvendes til indsamling af overfladevand, hvor forbuddet gælder til og med den 15. februar. |
| --- | --- |

(31)

I vandområder er spredning af gødning forbudt mellem den 1. september og den 21. januar, begge dage inklusive, undtagen i område A og B i områder, der anvendes til indsamling af overfladevand, hvor forbuddet gælder til og med den 15. februar.

| (32) | »Naturområde« er en samlet betegnelse for:






  (a) | dalområder og økologisk værdifuldt agerjord som anført i de kort over udviklingen af landdistrikterne, der er indeholdt i loven af 29. marts 1962 om tilrettelæggelse af lands- og byplanlægningen |
| --- | --- | --- |

(32)

»Naturområde« er en samlet betegnelse for:

(a)

dalområder og økologisk værdifuldt agerjord som anført i de kort over udviklingen af landdistrikterne, der er indeholdt i loven af 29. marts 1962 om tilrettelæggelse af lands- og byplanlægningen

| (b) | særlige beskyttede områder afgrænset ved den flamske regerings beslutning af 17. oktober 1988 |
| --- | --- |

(b)

særlige beskyttede områder afgrænset ved den flamske regerings beslutning af 17. oktober 1988

| (c) | specifikke naturtyper og tilgrænsende mellemområder |
| --- | --- |

(c)

specifikke naturtyper og tilgrænsende mellemområder

| (d) | skovområder, naturområder, naturudviklingsområder eller naturreservater som anført i de kort over udviklingen af landdistrikterne, der er indeholdt i loven af 29. marts 1962 om tilrettelæggelse af lands- og byplanlægningen, med en overgangsforanstaltning, der er gældende indtil den 31. december 1997 |
| --- | --- |

(d)

skovområder, naturområder, naturudviklingsområder eller naturreservater som anført i de kort over udviklingen af landdistrikterne, der er indeholdt i loven af 29. marts 1962 om tilrettelæggelse af lands- og byplanlægningen, med en overgangsforanstaltning, der er gældende indtil den 31. december 1997

| (33) | Nedenstående tabel viser standarderne for tilførsel af gødning gældende fra den 1. januar 1996 for naturområder. Disse regler er baseret på udbyttestandarderne for de anførte grupper af afgrøder og miljømæssigt acceptable tab for disse områder. Mængderne er udtryk i kg P2O5 og kg kvælstof pr. ha pr. år.








  Gruppe af afgrøder | Phosphorpentoxid | Kvælstof fra kunstgødning | Kvælstof i alt |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Græsarealer | 120 | 200 | 400 |
| Majs | 100 | 150 | 275 |
| Afgrøder med lavt kvælstofbehov | 80 | 70 | 125 |
| Andre afgrøder | 100 | 150 | 275 |

(33)

Nedenstående tabel viser standarderne for tilførsel af gødning gældende fra den 1. januar 1996 for naturområder. Disse regler er baseret på udbyttestandarderne for de anførte grupper af afgrøder og miljømæssigt acceptable tab for disse områder. Mængderne er udtryk i kg P2O5 og kg kvælstof pr. ha pr. år.

Gruppe af afgrøder

Phosphorpentoxid

Kvælstof fra kunstgødning

Kvælstof i alt

Græsarealer

120

200

400

Majs

100

150

275

Afgrøder med lavt kvælstofbehov

80

70

125

Andre afgrøder

100

150

275

| (34) | I naturområderne er spredning af gødning forbudt mellem den 1. september og den 21. januar, begge dage inklusive, og på græsarealer af betydning for beskyttelsen af fugle kan gødskning også forbydes mellem den 1. april og den 30. juni. Det er endvidere forbudt at tilføre enhver form for gødning i skovområder, naturområder, naturudviklingsområder eller naturreservater fra den 1. januar 1998, med undtagelse af gødning fra husdyr, der græsser på jorden, med en maksimal tilladt belægning på 2 storkreaturenheder pr. ha målt over året. Familiebrug kan opnå en midlertidig undtagelse fra dette forbud. |
| --- | --- |

(34)

I naturområderne er spredning af gødning forbudt mellem den 1. september og den 21. januar, begge dage inklusive, og på græsarealer af betydning for beskyttelsen af fugle kan gødskning også forbydes mellem den 1. april og den 30. juni. Det er endvidere forbudt at tilføre enhver form for gødning i skovområder, naturområder, naturudviklingsområder eller naturreservater fra den 1. januar 1998, med undtagelse af gødning fra husdyr, der græsser på jorden, med en maksimal tilladt belægning på 2 storkreaturenheder pr. ha målt over året. Familiebrug kan opnå en midlertidig undtagelse fra dette forbud.

| (35) | I henhold til gødningsdekretet betales støtten kun automatisk i forbindelse med græsarealer og majs. For andre afgrøders vedkommende antages det ikke, at det mindre gødningsforbrug vil medføre produktionsfald. I sidstnævnte tilfælde kan landbrugeren dog opnå kompensation, hvis han/hun kan dokumentere, at han/hun har lidt tab. |
| --- | --- |

(35)

I henhold til gødningsdekretet betales støtten kun automatisk i forbindelse med græsarealer og majs. For andre afgrøders vedkommende antages det ikke, at det mindre gødningsforbrug vil medføre produktionsfald. I sidstnævnte tilfælde kan landbrugeren dog opnå kompensation, hvis han/hun kan dokumentere, at han/hun har lidt tab.

| (36) | Kompensationen for et ændret udbytte på græsarealer beregnes på grundlag af forskellen mellem den tilladte gødningsstandard i områderne uden for de følsomme områder og de tilladte standarder i de følsomme områder, idet der skelnes mellem områder, der ligger i henholdsvis vandområder og naturområder. Støtten har til formål at yde kompensation for det tab af udbytte og rentabilitet, der er forårsaget af disse reduktioner. |
| --- | --- |

(36)

Kompensationen for et ændret udbytte på græsarealer beregnes på grundlag af forskellen mellem den tilladte gødningsstandard i områderne uden for de følsomme områder og de tilladte standarder i de følsomme områder, idet der skelnes mellem områder, der ligger i henholdsvis vandområder og naturområder. Støtten har til formål at yde kompensation for det tab af udbytte og rentabilitet, der er forårsaget af disse reduktioner.

| (37) | Beregningen af støtten tager udgangspunkt i de gennemsnitlige semidækningsbidrag (SDB) i BEF pr. hektar for de seneste tre år i henhold til indkomstskatteloven. Der skelnes mellem mælkeproducerende arealer og andre græsarealer. Til beregning af SDB er Flandern opdelt i 13 områder, afhængigt af det pågældende områdes agronomiske karakteristika. |
| --- | --- |

(37)

Beregningen af støtten tager udgangspunkt i de gennemsnitlige semidækningsbidrag (SDB) i BEF pr. hektar for de seneste tre år i henhold til indkomstskatteloven. Der skelnes mellem mælkeproducerende arealer og andre græsarealer. Til beregning af SDB er Flandern opdelt i 13 områder, afhængigt af det pågældende områdes agronomiske karakteristika.

| (38) | Med hensyn til mælkeproducerende græsarealer findes det højeste SDB i Kampen ved Antwerpen (55 700 BEF/ha) og det laveste i klitområderne (33 167 BEF/ha), mens gennemsnittet for hele Flandern udgør 44 160 BEF/ha. Med hensyn til ikke-mælkeproducerende græsarealer findes det højeste SDB i regionen i det vestlige Flandern med sand-/lerjord (36 100 /ha) og det laveste i klitområderne (24 633 BEF/ha), mens gennemsnittet for hele Flandern ligger på 31 941 BEF/ha. |
| --- | --- |

(38)

Med hensyn til mælkeproducerende græsarealer findes det højeste SDB i Kampen ved Antwerpen (55 700 BEF/ha) og det laveste i klitområderne (33 167 BEF/ha), mens gennemsnittet for hele Flandern udgør 44 160 BEF/ha. Med hensyn til ikke-mælkeproducerende græsarealer findes det højeste SDB i regionen i det vestlige Flandern med sand-/lerjord (36 100 /ha) og det laveste i klitområderne (24 633 BEF/ha), mens gennemsnittet for hele Flandern ligger på 31 941 BEF/ha.

| (39) | For vandområdernes vedkommende er kompensationen baseret på den omstændighed, at den maksimalt tilladte brug af kvælstof er fastsat til 350 kg/ha i forhold til 450 kg/ha for de normale områder. Dette svarer til en nedsættelse på 22 %. Ifølge loven om aftagende udbytte har de belgiske myndigheder beregnet, at dette vil medføre et fald i udbyttet på 15 %. Virkningen på bedriftens rentabilitet bliver dog større. Når der ses bort fra faste omkostninger, har de belgiske myndigheder beregnet, at SDB i gennemsnit udgør 40 % af det samlede udbytte. Et fald i udbyttet på 15 % vil således medføre, at SDB reduceres med 37,5 % (15 % × 100/40). Grundlaget for udbetalingen af kompensation for nedsat udbytte i det pågældende område er således SDB × 37,5 %. I vandområderne skal landbrugerne dog anvende 50 kg mindre kunstgødning pr. ha. Dette udgør en besparelse på 800 BEF (50 kg N × 16 BEF/kg). Dette beløb fratrækkes derfor den støtte, der kommer til udbetaling. |
| --- | --- |

(39)

For vandområdernes vedkommende er kompensationen baseret på den omstændighed, at den maksimalt tilladte brug af kvælstof er fastsat til 350 kg/ha i forhold til 450 kg/ha for de normale områder. Dette svarer til en nedsættelse på 22 %. Ifølge loven om aftagende udbytte har de belgiske myndigheder beregnet, at dette vil medføre et fald i udbyttet på 15 %. Virkningen på bedriftens rentabilitet bliver dog større. Når der ses bort fra faste omkostninger, har de belgiske myndigheder beregnet, at SDB i gennemsnit udgør 40 % af det samlede udbytte. Et fald i udbyttet på 15 % vil således medføre, at SDB reduceres med 37,5 % (15 % × 100/40). Grundlaget for udbetalingen af kompensation for nedsat udbytte i det pågældende område er således SDB × 37,5 %. I vandområderne skal landbrugerne dog anvende 50 kg mindre kunstgødning pr. ha. Dette udgør en besparelse på 800 BEF (50 kg N × 16 BEF/kg). Dette beløb fratrækkes derfor den støtte, der kommer til udbetaling.

| (40) | For naturområdernes vedkommende er kompensationen baseret på de samme principper. I naturområderne er den maksimalt tilladte brug af kvælstof 400 kg/ha i forhold til 450 kg/ha for de normale områder, hvilket svarer til en nedsættelse på 11 %. De belgiske myndigheder har beregnet, at dette vil medføre et fald i udbyttet på 7 %. Et fald i udbyttet på 7 % vil medføre, at SDB reduceres med 17,5 % (7 % × 100/40). Grundlaget for udbetalingen af kompensation for nedsat udbytte i naturområderne er således SDB × 17,5 %. Desuden foretages der den samme reduktion af støtten på 800 BEF (se betragtning 39) med hensyn til besparelser som følge af den mindre brug af kunstgødning. |
| --- | --- |

(40)

For naturområdernes vedkommende er kompensationen baseret på de samme principper. I naturområderne er den maksimalt tilladte brug af kvælstof 400 kg/ha i forhold til 450 kg/ha for de normale områder, hvilket svarer til en nedsættelse på 11 %. De belgiske myndigheder har beregnet, at dette vil medføre et fald i udbyttet på 7 %. Et fald i udbyttet på 7 % vil medføre, at SDB reduceres med 17,5 % (7 % × 100/40). Grundlaget for udbetalingen af kompensation for nedsat udbytte i naturområderne er således SDB × 17,5 %. Desuden foretages der den samme reduktion af støtten på 800 BEF (se betragtning 39) med hensyn til besparelser som følge af den mindre brug af kunstgødning.

| (41) | Af nedenstående tabel fremgår de højeste, laveste og gennemsnitlige støttesatser, der udbetales.








  Mælkeproducerende græsarealer | SDB | Støttesats - vandområderFOR-L_2013285DA.01000801.notes.0001.xml.jpg | Støttesats - naturområderFOR-L_2013285DA.01000801.notes.0002.xml.jpg |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kempen ved Antwerpen | 55 700 | 20 088 | 8 948 |
| Klitområder | 33 167 | 11 638 | 5 004 |
| Gennemsnit | 44 160 | 15 760 | 9 928 |
| Andre græsarealer | SDB | Støttesats - vandområderFOR-L_2013285DA.01000801.notes.0003.xml.jpg | Støttesats - naturområderFOR-L_2013285DA.01000801.notes.0004.xml.jpg |
| Vestflandern med sand-/lerjord | 36 100 | 12 738 | 5 518 |
| Klitområder | 24 633 | 8 437 | 3 511 |
| Gennemsnit | 31 941 | 11 177 | 4 789 |

(41)

Af nedenstående tabel fremgår de højeste, laveste og gennemsnitlige støttesatser, der udbetales.

Mælkeproducerende græsarealer

SDB

Støttesats - vandområder

Støttesats - naturområder

Kempen ved Antwerpen

55 700

20 088

8 948

Klitområder

33 167

11 638

5 004

Gennemsnit

44 160

15 760

9 928

Andre græsarealer

SDB

Støttesats - vandområder

Støttesats - naturområder

Vestflandern med sand-/lerjord

36 100

12 738

5 518

Klitområder

24 633

8 437

3 511

Gennemsnit

31 941

11 177

4 789

| (42) | De belgiske myndigheder understreger, at der her er tale om maksimale kompensationssatser pr. hektar. Det samlede græsareal, som er berettiget til kompensation, er på 31 003 ha, hvoraf 17 468 ha ligger i vandområderne og 13 535 ha i naturområder. Den maksimale kompensation, der teoretisk kunne være blevet udbetalt, er 202 822 411 BEF i vandområder og 65 900 155 BEF i naturområder. På grundlag af de lavere støttesatser for ikke-mælkeproducerende græsarealer er den maksimale kompensation, der faktisk blev udbetalt, 250 275 012 BEF om året, hvoraf 186 505 640 blev ydet i vandområder og 63 769 372 BEF i naturområder. Denne forskel mellem den maksimale støtte, der teoretisk kunne være blevet udbetalt, og den støtte, der rent faktisk blev udbetalt, skyldes ifølge de belgiske myndigheder en række faktorer, navnlig det forhold, at der kun udbetales kompensation i forbindelse med græsarealer, som allerede i 1994 blev anvendt som græsareal af den samme bedrift. |
| --- | --- |

(42)

De belgiske myndigheder understreger, at der her er tale om maksimale kompensationssatser pr. hektar. Det samlede græsareal, som er berettiget til kompensation, er på 31 003 ha, hvoraf 17 468 ha ligger i vandområderne og 13 535 ha i naturområder. Den maksimale kompensation, der teoretisk kunne være blevet udbetalt, er 202 822 411 BEF i vandområder og 65 900 155 BEF i naturområder. På grundlag af de lavere støttesatser for ikke-mælkeproducerende græsarealer er den maksimale kompensation, der faktisk blev udbetalt, 250 275 012 BEF om året, hvoraf 186 505 640 blev ydet i vandområder og 63 769 372 BEF i naturområder. Denne forskel mellem den maksimale støtte, der teoretisk kunne være blevet udbetalt, og den støtte, der rent faktisk blev udbetalt, skyldes ifølge de belgiske myndigheder en række faktorer, navnlig det forhold, at der kun udbetales kompensation i forbindelse med græsarealer, som allerede i 1994 blev anvendt som græsareal af den samme bedrift.

| (43) | Med hensyn til majs gælder der en fast støttesats for tabet af produktion på 3 600 BEF/ha på betingelse af, at den pågældende majs stadig dyrkes på den samme jordlod og ikke sås på tidligere græsarealer, der er blevet pløjet op. Denne støtte er baseret på den skønsmæssige vurdering, at den gennemsnitlige produktion af tørfoder udgør 14 500 kg/ha for majs, og at det gennemsnitlige tab af udbytte som følge af de strengere normer er 900 kg/ha. På grundlag af en anslået kostpris på 4 BEF pr. kg tørfoder medfører dette et indkomsttab på 3 600 BEF. |
| --- | --- |

(43)

Med hensyn til majs gælder der en fast støttesats for tabet af produktion på 3 600 BEF/ha på betingelse af, at den pågældende majs stadig dyrkes på den samme jordlod og ikke sås på tidligere græsarealer, der er blevet pløjet op. Denne støtte er baseret på den skønsmæssige vurdering, at den gennemsnitlige produktion af tørfoder udgør 14 500 kg/ha for majs, og at det gennemsnitlige tab af udbytte som følge af de strengere normer er 900 kg/ha. På grundlag af en anslået kostpris på 4 BEF pr. kg tørfoder medfører dette et indkomsttab på 3 600 BEF.

| (44) | Desuden tilskyndes landbrugerne til at så græs efter majs, hvilket mindsker dræningen af nitrater fra jordbunden og kvælstofudvaskningen. Der blev udbetalt en yderligere støtte på 3 600 BEF/ha hertil. Ifølge de belgiske myndigheder dækker denne støtte kun omkostningerne til græsfrø. |
| --- | --- |

(44)

Desuden tilskyndes landbrugerne til at så græs efter majs, hvilket mindsker dræningen af nitrater fra jordbunden og kvælstofudvaskningen. Der blev udbetalt en yderligere støtte på 3 600 BEF/ha hertil. Ifølge de belgiske myndigheder dækker denne støtte kun omkostningerne til græsfrø.

| (45) | Der ydes støtte til bedrifter i vand- og naturområder til dækning af meromkostninger til bortskaffelse af gødningsoverskud som følge af de lavere lofter for tilførsel af husdyrgødning. |
| --- | --- |

(45)

Der ydes støtte til bedrifter i vand- og naturområder til dækning af meromkostninger til bortskaffelse af gødningsoverskud som følge af de lavere lofter for tilførsel af husdyrgødning.

| (46) | Der ydes støtte, hvis en bedrift har yderligere gødningsoverskud, der er opstået som følge af de strengere standarder for tilførsel af husdyrgødning. Ved beregningen af støtten skelnes der mellem:






  (a) | familiebrug inden for husdyrproduktion og andre husdyrbrug, som ikke erhvervede yderligere agerjord i perioden 1993-1996; arealet af agerjord i henhold til 1996-registret lægges til grund ved vurderingen af mulighederne for bortskaffelse af husdyrgødning |
| --- | --- | --- |

(46)

Der ydes støtte, hvis en bedrift har yderligere gødningsoverskud, der er opstået som følge af de strengere standarder for tilførsel af husdyrgødning. Ved beregningen af støtten skelnes der mellem:

(a)

familiebrug inden for husdyrproduktion og andre husdyrbrug, som ikke erhvervede yderligere agerjord i perioden 1993-1996; arealet af agerjord i henhold til 1996-registret lægges til grund ved vurderingen af mulighederne for bortskaffelse af husdyrgødning

| (b) | husdyrbrug, der ikke har karakter af familiebrug, og som ikke erhvervede yderligere agerjord i perioden 1993-1996; det areal, der skal lægges til grund ved vurderingen af mulighederne for bortskaffelse af husdyrgødning, er baseret på arealet af den agerjord, der blev registreret i 1994 (situationen på bedriften i 1993). |
| --- | --- |

(b)

husdyrbrug, der ikke har karakter af familiebrug, og som ikke erhvervede yderligere agerjord i perioden 1993-1996; det areal, der skal lægges til grund ved vurderingen af mulighederne for bortskaffelse af husdyrgødning, er baseret på arealet af den agerjord, der blev registreret i 1994 (situationen på bedriften i 1993).

| (47) | Til beregning af støtten anvendes der et vejet gennemsnit, som er baseret på beregningen af antallet af dyr af hver art (kvæg, svin, fjerkræ, andre) i Flandern og den typiske mineralske sammensætning af gødningen fra hver art med hensyn til mineralindhold. |
| --- | --- |

(47)

Til beregning af støtten anvendes der et vejet gennemsnit, som er baseret på beregningen af antallet af dyr af hver art (kvæg, svin, fjerkræ, andre) i Flandern og den typiske mineralske sammensætning af gødningen fra hver art med hensyn til mineralindhold.

| (48) | På grundlag heraf skønnes det, at hver ton gødning indeholder 6,6 kg kvælstof og 4,2 kg diphosphorpentoxid. |
| --- | --- |

(48)

På grundlag heraf skønnes det, at hver ton gødning indeholder 6,6 kg kvælstof og 4,2 kg diphosphorpentoxid.

| (49) | Støtten udbetales pr. mineralenhed (pr. kg diphosphorpentoxid (P2O5) og pr. kg kvælstof (N)), der er berettiget til kompensation. Bedriftens beliggenhed er afgørende for beløbets størrelse. Der udbetales følgende beløb:






  (a) | 13 BEF/enhed: til bedrifter i en »hvid« kommune med en revideret produktion på < 75 kg P2O5/ha |
| --- | --- | --- |

(49)

Støtten udbetales pr. mineralenhed (pr. kg diphosphorpentoxid (P2O5) og pr. kg kvælstof (N)), der er berettiget til kompensation. Bedriftens beliggenhed er afgørende for beløbets størrelse. Der udbetales følgende beløb:

(a)

13 BEF/enhed: til bedrifter i en »hvid« kommune med en revideret produktion på < 75 kg P2O5/ha

| (b) | 20 BEF/enhed: i en »grå« kommune med en revideret produktion på 75-125 kg P2O5/ha |
| --- | --- |

(b)

20 BEF/enhed: i en »grå« kommune med en revideret produktion på 75-125 kg P2O5/ha

| (c) | 27 BEF/enhed: til én bedrift i en kommune med en revideret produktion på > 125 kg P2O5/ha |
| --- | --- |

(c)

27 BEF/enhed: til én bedrift i en kommune med en revideret produktion på > 125 kg P2O5/ha

| (50) | Støtten er højere for kommuner med en højere revideret produktion, da gødningen skal transporteres over længere afstande. |
| --- | --- |

(50)

Støtten er højere for kommuner med en højere revideret produktion, da gødningen skal transporteres over længere afstande.

| (51) | Endvidere udbetales der også støtte som kompensation til landbrugere, der ikke længere kan udnytte muligheden af på grundlag af kontraktlige aftaler med nabobedrifter at udbringe og sprede overskudsgødning på disse bedrifter. For at være støtteberettiget skal bedriften i 1995 have indgået en aftale om bortskaffelse af overskudsgødning med en bruger med jord i et område, hvor de strengere standarder finder anvendelse, og skal være etableret i en kommune med et revideret output på over 100 kg P2O5/ha. Kompensationen betales pr. mineralenhed, dvs. pr. kg P2O5 og pr. kg N, der er afsat mindre af til disse brugere. Den maksimale mængde, der kan modtages støtte for, er forskellen mellem afsætningsmulighederne mellem de normale standarder for gødskning og de standarder, der gælder i områder, der er underlagt strengere regler. Bedriftens beliggenhed er bestemmende for, hvilket beløb der kan udbetales, dvs.:






  (a) | 27 BEF/enhed: til én bedrift i en kommune med en revideret produktion på > 125 kg P2O5/ha |
| --- | --- | --- |

(51)

Endvidere udbetales der også støtte som kompensation til landbrugere, der ikke længere kan udnytte muligheden af på grundlag af kontraktlige aftaler med nabobedrifter at udbringe og sprede overskudsgødning på disse bedrifter. For at være støtteberettiget skal bedriften i 1995 have indgået en aftale om bortskaffelse af overskudsgødning med en bruger med jord i et område, hvor de strengere standarder finder anvendelse, og skal være etableret i en kommune med et revideret output på over 100 kg P2O5/ha. Kompensationen betales pr. mineralenhed, dvs. pr. kg P2O5 og pr. kg N, der er afsat mindre af til disse brugere. Den maksimale mængde, der kan modtages støtte for, er forskellen mellem afsætningsmulighederne mellem de normale standarder for gødskning og de standarder, der gælder i områder, der er underlagt strengere regler. Bedriftens beliggenhed er bestemmende for, hvilket beløb der kan udbetales, dvs.:

(a)

27 BEF/enhed: til én bedrift i en kommune med en revideret produktion på > 125 kg P2O5/ha

| (b) | 20 BEF/enhed til alle øvrige bedrifter. |
| --- | --- |

(b)

20 BEF/enhed til alle øvrige bedrifter.

| (52) | Familiebrug inden for husdyrproduktion med gødningsoverskud på jordlodder i de hydrologiske bassiner til indsamling af overfladevand i Kluizen og på den nitratfølsomme jord ved Maas' bredder kan gøre brug af gødningsbankens forpligtelse til at modtage yderligere gødningsoverskud, der opstår som følge af de strengere standarder for gødningstilførsel. I dette tilfælde nedsættes kompensationen for bortskaffelse og oplagring af gødning i forhold til den mængde mineraler, som gødningsbanken har ydet bistand til. |
| --- | --- |

(52)

Familiebrug inden for husdyrproduktion med gødningsoverskud på jordlodder i de hydrologiske bassiner til indsamling af overfladevand i Kluizen og på den nitratfølsomme jord ved Maas' bredder kan gøre brug af gødningsbankens forpligtelse til at modtage yderligere gødningsoverskud, der opstår som følge af de strengere standarder for gødningstilførsel. I dette tilfælde nedsættes kompensationen for bortskaffelse og oplagring af gødning i forhold til den mængde mineraler, som gødningsbanken har ydet bistand til.

| (53) | Som følge af, at forbuddet mod spredning af gødning i natur- og vandområderne begynder den 1. september, og ikke den 21. september som i andre områder, vil en række bedrifter få problemer, da de høster visse afgrøder efter starten på det udvidede forbud. På mange bedrifter spredes gødningen efter høsten. Dette er ikke længere muligt i vand- og naturområderne De belgiske myndigheder skønner, at disse bedrifter som følge heraf vil få behov for yderligere oplagringsfaciliteter i tre måneder. |
| --- | --- |

(53)

Som følge af, at forbuddet mod spredning af gødning i natur- og vandområderne begynder den 1. september, og ikke den 21. september som i andre områder, vil en række bedrifter få problemer, da de høster visse afgrøder efter starten på det udvidede forbud. På mange bedrifter spredes gødningen efter høsten. Dette er ikke længere muligt i vand- og naturområderne De belgiske myndigheder skønner, at disse bedrifter som følge heraf vil få behov for yderligere oplagringsfaciliteter i tre måneder.

| (54) | Med hensyn til standarderne for gødningstilførslen svarer forskellen mellem almindelige områder og vand- og naturområder til ca. 50 kg P2O5/ha. Da 1 ton gødning i gennemsnit indeholder 5,2 kg P2O5, svarer 50 kg P2O5/ha til, at der er behov for ca. 10 tons oplagringskapacitet pr. ha. |
| --- | --- |

(54)

Med hensyn til standarderne for gødningstilførslen svarer forskellen mellem almindelige områder og vand- og naturområder til ca. 50 kg P2O5/ha. Da 1 ton gødning i gennemsnit indeholder 5,2 kg P2O5, svarer 50 kg P2O5/ha til, at der er behov for ca. 10 tons oplagringskapacitet pr. ha.

| (55) | På grundlag af at opførelsen af en oplagringsfacilitet på 500m3 skønnes at koste 1 263 120 BEF, har de belgiske myndigheder beregnet, at tilvejebringelsen af den nødvendige oplagringskapacitet vil kræve en investering på ca. 2 500 BEF pr. ton oplagringskapacitet, som vil blive afskrevet over 20 år og derfor svarer til 125 BEF/t/år. Der udbetales derfor en årlig kompensation på 1 250 BEF/ha til landbrugere, som producerer husdyrgødning, og som har agerjord i områder, hvor der gælder strengere regler for tilførsel og spredning af gødning. |
| --- | --- |

(55)

På grundlag af at opførelsen af en oplagringsfacilitet på 500m3 skønnes at koste 1 263 120 BEF, har de belgiske myndigheder beregnet, at tilvejebringelsen af den nødvendige oplagringskapacitet vil kræve en investering på ca. 2 500 BEF pr. ton oplagringskapacitet, som vil blive afskrevet over 20 år og derfor svarer til 125 BEF/t/år. Der udbetales derfor en årlig kompensation på 1 250 BEF/ha til landbrugere, som producerer husdyrgødning, og som har agerjord i områder, hvor der gælder strengere regler for tilførsel og spredning af gødning.

| (56) | Landbrugere, som i 1996 modtog denne kompensation for oplagring af gødning i medfør af gødningsdekretet, kan ikke i samme år opnå rentegodtgørelser eller kapitaltilskud til opførelse af oplagringsfaciliteter til husdyrgødning fra Den Flamske Landbrugsinvesteringsfond (VLF). |
| --- | --- |

(56)

Landbrugere, som i 1996 modtog denne kompensation for oplagring af gødning i medfør af gødningsdekretet, kan ikke i samme år opnå rentegodtgørelser eller kapitaltilskud til opførelse af oplagringsfaciliteter til husdyrgødning fra Den Flamske Landbrugsinvesteringsfond (VLF).

| (57) | Da landbrugere med jord, der er beliggende i vandområder, ikke fuldt ud kan dække den tilladte mængde kvælstof pr. ha ved hjælp af husdyrgødning, forventer de belgiske myndigheder, at landbrugerne i disse områder vil tilstræbe at bibeholde produktionsniveauet ved at anvende yderligere kunstgødning, navnlig til »andre afgrøder« og majs. |
| --- | --- |

(57)

Da landbrugere med jord, der er beliggende i vandområder, ikke fuldt ud kan dække den tilladte mængde kvælstof pr. ha ved hjælp af husdyrgødning, forventer de belgiske myndigheder, at landbrugerne i disse områder vil tilstræbe at bibeholde produktionsniveauet ved at anvende yderligere kunstgødning, navnlig til »andre afgrøder« og majs.

| (58) | Det formodes, at disse bedrifter vil anvende yderligere 60 kg N/ha til en pris af 16 BEF/kg. Den støtte, der kan udbetales, udgør derfor 960 BEF (60 × 16), som rundes op til et fast beløb på 1 000 BEF/ha. |
| --- | --- |

(58)

Det formodes, at disse bedrifter vil anvende yderligere 60 kg N/ha til en pris af 16 BEF/kg. Den støtte, der kan udbetales, udgør derfor 960 BEF (60 × 16), som rundes op til et fast beløb på 1 000 BEF/ha.

| (59) | Landbrugere, som i 1994 havde agerjord i vand- og naturområder, kan hos gødningsbanken, som står for forvaltningen af ordningen, ansøge om kompensation i forbindelse med jord i disse områder. De skal på kort og planer jordlod for jordlod angive deres agerjord og fremlægge dyrkningsplanen for 1994 samt for ansøgningsåret. Hvis jorden ligger i flere forskellige områder, beregnes kompensationen på grundlag af de strengeste standarder for tilførsel og spredning af gødning. Gødningsbanken behandler ansøgningerne på grundlag af alle de oplysninger, den har til rådighed, og underretter de pågældende om, hvad der vil blive ydet kompensation til. Der ydes ikke kompensation, hvis den udgør mindre end 1 000 BEF. Ansøgerne kan anke afgørelsen til den flamske miljøminister, som inden for seks måneder skal træffe en afgørelse. Sker dette ikke, anses anken for at være taget til følge. |
| --- | --- |

(59)

Landbrugere, som i 1994 havde agerjord i vand- og naturområder, kan hos gødningsbanken, som står for forvaltningen af ordningen, ansøge om kompensation i forbindelse med jord i disse områder. De skal på kort og planer jordlod for jordlod angive deres agerjord og fremlægge dyrkningsplanen for 1994 samt for ansøgningsåret. Hvis jorden ligger i flere forskellige områder, beregnes kompensationen på grundlag af de strengeste standarder for tilførsel og spredning af gødning. Gødningsbanken behandler ansøgningerne på grundlag af alle de oplysninger, den har til rådighed, og underretter de pågældende om, hvad der vil blive ydet kompensation til. Der ydes ikke kompensation, hvis den udgør mindre end 1 000 BEF. Ansøgerne kan anke afgørelsen til den flamske miljøminister, som inden for seks måneder skal træffe en afgørelse. Sker dette ikke, anses anken for at være taget til følge.

| (60) | Gødningsbanken, politi samt embedsmænd fra miljøinspektionsdepartementet under Miljø-, Natur-, Jord- og Vandmiljømyndigheden og andre embedsmænd har ret til at kontrollere, om landbrugerne opfylder deres forpligtelser i medfør af gødningsdekretet. Hvis der konstateres overtrædelser, kan det kræves af landbrugerne, at de tilbagebetaler støtten. Der kan ikke ydes støtte i medfør af gødningsdekretet til nedlagt jord. |
| --- | --- |

(60)

Gødningsbanken, politi samt embedsmænd fra miljøinspektionsdepartementet under Miljø-, Natur-, Jord- og Vandmiljømyndigheden og andre embedsmænd har ret til at kontrollere, om landbrugerne opfylder deres forpligtelser i medfør af gødningsdekretet. Hvis der konstateres overtrædelser, kan det kræves af landbrugerne, at de tilbagebetaler støtten. Der kan ikke ydes støtte i medfør af gødningsdekretet til nedlagt jord.

III.   VURDERING AF STØTTEN

| (61) | Ovenstående foranstaltninger udgør statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF. Ved hjælp af statslige midler ydes der støtte til visse kategorier af landbrugere, dvs. i vand- eller naturområderne. Disse støtteforanstaltninger fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene og påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne, da de forbedrer konkurrenceevnen blandt de landbrugere, der modtager støtte, og dem i andre dele af Belgien eller i andre medlemsstater, som ikke modtager støtte. For så vidt som der i forbindelse med de produkter, der produceres af disse landbrugere, finder samhandel sted inden for EU, vil foranstaltningerne endvidere formentlig påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(61)

Ovenstående foranstaltninger udgør statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF. Ved hjælp af statslige midler ydes der støtte til visse kategorier af landbrugere, dvs. i vand- eller naturområderne. Disse støtteforanstaltninger fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene og påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne, da de forbedrer konkurrenceevnen blandt de landbrugere, der modtager støtte, og dem i andre dele af Belgien eller i andre medlemsstater, som ikke modtager støtte. For så vidt som der i forbindelse med de produkter, der produceres af disse landbrugere, finder samhandel sted inden for EU, vil foranstaltningerne endvidere formentlig påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne.

| (62) | De belgiske myndigheder pegede i deres skriftlige bemærkninger på støtteordningens miljømålsætninger, og i denne forbindelse henviste de til bestemmelserne i Rådets forordning (EØF) nr. 2078/92 af 30. juni 1992 om miljøvenlige produktionsmetoder i landbruget, samt om naturpleje (i det følgende benævnt forordning (EØF) nr. 2078/92) (8) og fællesskabsrammebestemmelserne for statsstøtte til miljøbeskyttelse (9). Det hedder i afsnit 2.1 i disse rammebestemmelser, at inden for landbrug gælder rammebestemmelserne ikke for det område, der falder ind under Rådets forordning (EØF) nr. 2078/92. Det er derfor hensigtsmæssigt at begynde med at undersøge anvendelsen af forordning (EØF) nr. 2078/92 på de pågældende foranstaltninger. |
| --- | --- |

(62)

De belgiske myndigheder pegede i deres skriftlige bemærkninger på støtteordningens miljømålsætninger, og i denne forbindelse henviste de til bestemmelserne i Rådets forordning (EØF) nr. 2078/92 af 30. juni 1992 om miljøvenlige produktionsmetoder i landbruget, samt om naturpleje (i det følgende benævnt forordning (EØF) nr. 2078/92) (8) og fællesskabsrammebestemmelserne for statsstøtte til miljøbeskyttelse (9). Det hedder i afsnit 2.1 i disse rammebestemmelser, at inden for landbrug gælder rammebestemmelserne ikke for det område, der falder ind under Rådets forordning (EØF) nr. 2078/92. Det er derfor hensigtsmæssigt at begynde med at undersøge anvendelsen af forordning (EØF) nr. 2078/92 på de pågældende foranstaltninger.

| (63) | De belgiske myndigheder anfører, at ydelsen af kompensation til landbrugere som en del af foranstaltningen i natur- og vandområderne bør betragtes som gennemførelse af bestemmelserne i forordning (EØF) nr. 2078/92. |
| --- | --- |

(63)

De belgiske myndigheder anfører, at ydelsen af kompensation til landbrugere som en del af foranstaltningen i natur- og vandområderne bør betragtes som gennemførelse af bestemmelserne i forordning (EØF) nr. 2078/92.

| (64) | Med forordning (EØF) nr. 2078/92 indføres der en støtteordning, der tager sigte på bl.a. at fremme frivillig anvendelse af produktionsmetoder, der kan nedbringe forureningen fra landbruget, på baggrund af de forpligtelser, som landbrugeren har indvilliget i (artikel 2, stk. 1). Medlemsstaterne fastsætter betingelserne for tildeling af støtte og størrelsen heraf, idet der tages hensyn til den af modtageren indgåede forpligtelse, til indkomsttabet og til foranstaltningens tilskyndende virkning (artikel 5, stk. 1, litra a) og b)). På betingelser, der fastlægges af Kommissionen kan Fællesskabet også deltage i finansieringen af visse præmier, som medlemsstaterne yder for at kompensere for indkomsttab, der skyldes obligatoriske restriktioner som nævnt i artikel 2, der pålægges som følge af, at der i medlemsstaterne iværksættes foranstaltninger, der er vedtaget som led i fællesskabsforanstaltninger (artikel 4, stk. 5, i forordning (EØF) nr. 2078/92). |
| --- | --- |

(64)

Med forordning (EØF) nr. 2078/92 indføres der en støtteordning, der tager sigte på bl.a. at fremme frivillig anvendelse af produktionsmetoder, der kan nedbringe forureningen fra landbruget, på baggrund af de forpligtelser, som landbrugeren har indvilliget i (artikel 2, stk. 1). Medlemsstaterne fastsætter betingelserne for tildeling af støtte og størrelsen heraf, idet der tages hensyn til den af modtageren indgåede forpligtelse, til indkomsttabet og til foranstaltningens tilskyndende virkning (artikel 5, stk. 1, litra a) og b)). På betingelser, der fastlægges af Kommissionen kan Fællesskabet også deltage i finansieringen af visse præmier, som medlemsstaterne yder for at kompensere for indkomsttab, der skyldes obligatoriske restriktioner som nævnt i artikel 2, der pålægges som følge af, at der i medlemsstaterne iværksættes foranstaltninger, der er vedtaget som led i fællesskabsforanstaltninger (artikel 4, stk. 5, i forordning (EØF) nr. 2078/92).

| (65) | I henhold til artikel 10, stk. 1, har medlemsstaterne ret til at vedtage nationalt finansierede støtteordninger for supplerende støtteforanstaltninger, hvis betingelser eller regler for ydelse afviger fra de i forordningen fastsatte, eller hvis beløb overstiger de heri fastsatte lofter. Disse støtteordninger skal træffes i overensstemmelse med målene i forordningen og med reglerne for statsstøtte. |
| --- | --- |

(65)

I henhold til artikel 10, stk. 1, har medlemsstaterne ret til at vedtage nationalt finansierede støtteordninger for supplerende støtteforanstaltninger, hvis betingelser eller regler for ydelse afviger fra de i forordningen fastsatte, eller hvis beløb overstiger de heri fastsatte lofter. Disse støtteordninger skal træffes i overensstemmelse med målene i forordningen og med reglerne for statsstøtte.

| (66) | En sådan ordning har ikke til hensigt at yde kompensation for tab, der har at gøre med overholdelse af tilsagn, som landbrugerne har afgivet frivilligt. Det omfatter heller ikke EU-medfinansiering af kompensation i forbindelse med foranstaltninger, som Belgien har gennemført på betingelser, der fastlægges af Kommissionen. Ordningen vedrører derimod (udelukkende) national støtte i form af kompensation for tab, der følger af overholdelsen af forpligtelser i henhold til national lovgivning om gødning. |
| --- | --- |

(66)

En sådan ordning har ikke til hensigt at yde kompensation for tab, der har at gøre med overholdelse af tilsagn, som landbrugerne har afgivet frivilligt. Det omfatter heller ikke EU-medfinansiering af kompensation i forbindelse med foranstaltninger, som Belgien har gennemført på betingelser, der fastlægges af Kommissionen. Ordningen vedrører derimod (udelukkende) national støtte i form af kompensation for tab, der følger af overholdelsen af forpligtelser i henhold til national lovgivning om gødning.

| (67) | Støtten falder derfor ikke ind under forordningens anvendelsesområde og bør vurderes under de gældende regler om statsstøtte. |
| --- | --- |

(67)

Støtten falder derfor ikke ind under forordningens anvendelsesområde og bør vurderes under de gældende regler om statsstøtte.

IV.   ANVENDELSE AF FÆLLESSKABSRAMMEBESTEMMELSERNE FOR STATSSTØTTE TIL MILJØBESKYTTELSE

| (68) | Det er nødvendigt at overveje, om foranstaltningen er forenelig med Kommissionens rammebestemmelser for statsstøtte til miljøbeskyttelse (10) (i det følgende benævnt rammebestemmelserne) fra 1994, der fandt anvendelse på tidspunktet, hvor foranstaltningen blev anvendt (11). |
| --- | --- |

(68)

Det er nødvendigt at overveje, om foranstaltningen er forenelig med Kommissionens rammebestemmelser for statsstøtte til miljøbeskyttelse (10) (i det følgende benævnt rammebestemmelserne) fra 1994, der fandt anvendelse på tidspunktet, hvor foranstaltningen blev anvendt (11).

| (69) | Det skal i denne forbindelse bemærkes, at støtteforanstaltningerne til kompensation for det nedsatte udbytte på græsarealer eller af majs, støtten til bortskaffelse af gødningsoverskud og kompensationen for ekstraomkostningerne til kunstgødning udgør driftsstøtte. Som svar på et spørgsmål fra Kommissionens tjenestegrene har de belgiske myndigheder anført, at selvom omkostningerne i forbindelse med oplagringen af gødning kan sammenlignes med omkostningerne i forbindelse med investeringer i yderligere oplagringskapacitet til gødning, er de ikke direkte forbundet med faktiske investeringer. På baggrund heraf mener Kommissionen, at denne foranstaltning også bør betragtes som driftsstøtte. |
| --- | --- |

(69)

Det skal i denne forbindelse bemærkes, at støtteforanstaltningerne til kompensation for det nedsatte udbytte på græsarealer eller af majs, støtten til bortskaffelse af gødningsoverskud og kompensationen for ekstraomkostningerne til kunstgødning udgør driftsstøtte. Som svar på et spørgsmål fra Kommissionens tjenestegrene har de belgiske myndigheder anført, at selvom omkostningerne i forbindelse med oplagringen af gødning kan sammenlignes med omkostningerne i forbindelse med investeringer i yderligere oplagringskapacitet til gødning, er de ikke direkte forbundet med faktiske investeringer. På baggrund heraf mener Kommissionen, at denne foranstaltning også bør betragtes som driftsstøtte.

| (70) | Kommissionen finder generelt, at udbetalingen af driftsstøtte til landbrugssektoren ikke vil yde et varigt bidrag til udviklingen af sektoren og kan indebære, at konkurrencevilkårene fordrejes til ulempe for landbrugere, som ikke modtager en sådan støtte. Kommissionen indtager derfor en streng holdning ved vurderingen af sådanne støtteforanstaltninger. |
| --- | --- |

(70)

Kommissionen finder generelt, at udbetalingen af driftsstøtte til landbrugssektoren ikke vil yde et varigt bidrag til udviklingen af sektoren og kan indebære, at konkurrencevilkårene fordrejes til ulempe for landbrugere, som ikke modtager en sådan støtte. Kommissionen indtager derfor en streng holdning ved vurderingen af sådanne støtteforanstaltninger.

| (71) | Ydelsen af driftsstøtte til miljøbeskyttelsesforanstaltninger behandles i afsnit 3.4 i rammebestemmelserne, hvor der står følgende:
  »I overensstemmelse med den hidtidige politik godkender Kommissionen normalt ikke driftsstøtte, der fritager virksomhederne for omkostninger ved forurening eller gener forårsaget af dem selv. Kommissionen kan dog under visse afgrænsede omstændigheder gøre en undtagelse fra dette princip. Den har hidtil gjort det inden for affaldsforvaltning og miljøskattelempelser. Kommissionen vil fortsat behandle sådanne sager særskilt og på grundlag af sagens beskaffenhed samt de af Kommissionen udviklede kriterier inden for ovennævnte to områder. Disse kriterier bestemmer, at støtten kun må være en kompensation for de produktionsomkostninger, der ligger ud over de traditionelle omkostninger, at de bør være midlertidige og principielt degressive, så der skabes et incitament til at mindske forureningen eller at fremme en mere effektiv ressourceudnyttelse. Endvidere må støtten ikke stride mod andre bestemmelser i EF-traktaten, navnlig vedrørende fri udveksling af varer og tjenesteydelser.
  Inden for affaldsforvaltning kan offentlig finansiering af meromkostningerne til selektiv indsamling af, genvinding fra og behandling af kommunalt affald til fordel for såvel virksomheder som forbrugere omfatte statsstøtte. En sådan støtte kan i givet fald blive godkendt, hvis der pålægges virksomhederne et gebyr i forhold til den brug, de gør af ordningerne eller i forhold til den mængde affald, de producerer under deres aktiviteter. Støtte til indsamling af, genvinding fra og behandling af industri- og landbrugsaffald vil blive behandlet fra sag til sag.
  Midlertidig fritagelse for nye miljøskatter kan tillades, hvor det er nødvendigt for at opveje nedsat, navnlig international, konkurrenceevne. En yderligere faktor at tage i betragtning er, hvad de pågældende virksomheder skal gøre til gengæld for at mindske den af dem forårsagede forurening. Denne bestemmelse gælder også for lempelser for skatter, der indføres i henhold til EF-lovgivning, hvor medlemsstaterne skønsmæssigt kan ansætte skattens størrelse eller træffe afgørelse om eventuelle lempelser.« |
| --- | --- |

(71)

Ydelsen af driftsstøtte til miljøbeskyttelsesforanstaltninger behandles i afsnit 3.4 i rammebestemmelserne, hvor der står følgende:

»I overensstemmelse med den hidtidige politik godkender Kommissionen normalt ikke driftsstøtte, der fritager virksomhederne for omkostninger ved forurening eller gener forårsaget af dem selv. Kommissionen kan dog under visse afgrænsede omstændigheder gøre en undtagelse fra dette princip. Den har hidtil gjort det inden for affaldsforvaltning og miljøskattelempelser. Kommissionen vil fortsat behandle sådanne sager særskilt og på grundlag af sagens beskaffenhed samt de af Kommissionen udviklede kriterier inden for ovennævnte to områder. Disse kriterier bestemmer, at støtten kun må være en kompensation for de produktionsomkostninger, der ligger ud over de traditionelle omkostninger, at de bør være midlertidige og principielt degressive, så der skabes et incitament til at mindske forureningen eller at fremme en mere effektiv ressourceudnyttelse. Endvidere må støtten ikke stride mod andre bestemmelser i EF-traktaten, navnlig vedrørende fri udveksling af varer og tjenesteydelser.

Inden for affaldsforvaltning kan offentlig finansiering af meromkostningerne til selektiv indsamling af, genvinding fra og behandling af kommunalt affald til fordel for såvel virksomheder som forbrugere omfatte statsstøtte. En sådan støtte kan i givet fald blive godkendt, hvis der pålægges virksomhederne et gebyr i forhold til den brug, de gør af ordningerne eller i forhold til den mængde affald, de producerer under deres aktiviteter. Støtte til indsamling af, genvinding fra og behandling af industri- og landbrugsaffald vil blive behandlet fra sag til sag.

Midlertidig fritagelse for nye miljøskatter kan tillades, hvor det er nødvendigt for at opveje nedsat, navnlig international, konkurrenceevne. En yderligere faktor at tage i betragtning er, hvad de pågældende virksomheder skal gøre til gengæld for at mindske den af dem forårsagede forurening. Denne bestemmelse gælder også for lempelser for skatter, der indføres i henhold til EF-lovgivning, hvor medlemsstaterne skønsmæssigt kan ansætte skattens størrelse eller træffe afgørelse om eventuelle lempelser.«

| (72) | Hvad angår støtten til oplagring og bortskaffelse af gødningsoverskud, er Kommissionen af den opfattelse, at gødningsoverskud kan betragtes som en form for landbrugsaffald. I overensstemmelse med de ovenfor citerede rammebestemmelser skal støtte til bortskaffelse af affald af denne art behandles fra sag til sag på baggrund af de i punkt 3.4 nævnte kriterier. |
| --- | --- |

(72)

Hvad angår støtten til oplagring og bortskaffelse af gødningsoverskud, er Kommissionen af den opfattelse, at gødningsoverskud kan betragtes som en form for landbrugsaffald. I overensstemmelse med de ovenfor citerede rammebestemmelser skal støtte til bortskaffelse af affald af denne art behandles fra sag til sag på baggrund af de i punkt 3.4 nævnte kriterier.

| (73) | Kommissionen bemærker, at den foreliggende foranstaltning var midlertidig, idet den kun fandt anvendelse i 1996 og 1997. Desuden bemærker Kommissionen, at de belgiske myndigheder ikke har anmeldt, at der fortsat foretages direkte støtteudbetalinger til oplagring eller bortskaffelse af gødning, selv om ordningerne med hensyn til gødningsbankens indsamling af gødning fra visse landbrugere er uændrede. |
| --- | --- |

(73)

Kommissionen bemærker, at den foreliggende foranstaltning var midlertidig, idet den kun fandt anvendelse i 1996 og 1997. Desuden bemærker Kommissionen, at de belgiske myndigheder ikke har anmeldt, at der fortsat foretages direkte støtteudbetalinger til oplagring eller bortskaffelse af gødning, selv om ordningerne med hensyn til gødningsbankens indsamling af gødning fra visse landbrugere er uændrede.

| (74) | Kommissionen må også tage hensyn til, at støtteforanstaltningerne ikke er degressive, da der i de to pågældende år stilles samme støtte til rådighed (jf. betragtning 38-40, 49-51). |
| --- | --- |

(74)

Kommissionen må også tage hensyn til, at støtteforanstaltningerne ikke er degressive, da der i de to pågældende år stilles samme støtte til rådighed (jf. betragtning 38-40, 49-51).

| (75) | På grundlag af de oplysninger, de belgiske myndigheder har forelagt, ser det endvidere ud til, at foranstaltningen har til formål at kompensere for alle omkostningerne ved oplagring og bortskaffelse af overskudsgødning som følge af de restriktioner, der er indført i de følsomme områder. Landbrugerne er således ikke pålagt afgifter for affaldsbortskaffelsen. Der synes endvidere heller ikke at være noget krav til landbrugerne i de følsomme områder om at iværksætte foranstaltninger til at mindske gødningsproduktionen. Der er således ikke tale om nogen modydelse fra landbrugernes side for modtagelsen af støtten, som ganske enkelt yder dem kompensation for at overholde de strengere standarder for brugen af gødning, der er fastsat for de følsomme områder. Foranstaltningen skaber således ikke et incitament for at mindske produktionen af gødning. |
| --- | --- |

(75)

På grundlag af de oplysninger, de belgiske myndigheder har forelagt, ser det endvidere ud til, at foranstaltningen har til formål at kompensere for alle omkostningerne ved oplagring og bortskaffelse af overskudsgødning som følge af de restriktioner, der er indført i de følsomme områder. Landbrugerne er således ikke pålagt afgifter for affaldsbortskaffelsen. Der synes endvidere heller ikke at være noget krav til landbrugerne i de følsomme områder om at iværksætte foranstaltninger til at mindske gødningsproduktionen. Der er således ikke tale om nogen modydelse fra landbrugernes side for modtagelsen af støtten, som ganske enkelt yder dem kompensation for at overholde de strengere standarder for brugen af gødning, der er fastsat for de følsomme områder. Foranstaltningen skaber således ikke et incitament for at mindske produktionen af gødning.

| (76) | Kommissionen mener derfor ikke, at foranstaltningerne opfylder rammebestemmelserne eller opfylder målene i forordning (EØF) nr. 2078/92. Kommissionen mener således, at foranstaltningerne er uforenelige med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

(76)

Kommissionen mener derfor ikke, at foranstaltningerne opfylder rammebestemmelserne eller opfylder målene i forordning (EØF) nr. 2078/92. Kommissionen mener således, at foranstaltningerne er uforenelige med fællesmarkedet.

| (77) | Med hensyn til de støtteforanstaltninger, der skal yde landbrugerne kompensation for produktionstab som følge af restriktionerne for brugen af husdyrgødning, herunder støtten som kompensation for ekstraomkostningerne til kunstgødning, bemærker Kommissionen, at støtte til produktionstab ikke specifikt er omtalt i rammebestemmelserne. I den udstrækning restriktionerne for brugen af gødning medfører nedsat udbytte, vil de dog formentlig øge landbrugernes produktionsomkostninger for de øvrige afgrøder. Ifølge de principper, der er opstillet i ovennævnte rammebestemmelser, synes sådanne støtteforanstaltninger kun berettiget, hvis tre betingelser er opfyldt (12):






  (a) | støtten bør være midlertidig og principielt degressiv, så der skabes et incitament til at mindske forureningen eller at fremme en mere effektiv ressourceudnyttelse |
| --- | --- | --- |

(77)

Med hensyn til de støtteforanstaltninger, der skal yde landbrugerne kompensation for produktionstab som følge af restriktionerne for brugen af husdyrgødning, herunder støtten som kompensation for ekstraomkostningerne til kunstgødning, bemærker Kommissionen, at støtte til produktionstab ikke specifikt er omtalt i rammebestemmelserne. I den udstrækning restriktionerne for brugen af gødning medfører nedsat udbytte, vil de dog formentlig øge landbrugernes produktionsomkostninger for de øvrige afgrøder. Ifølge de principper, der er opstillet i ovennævnte rammebestemmelser, synes sådanne støtteforanstaltninger kun berettiget, hvis tre betingelser er opfyldt (12):

(a)

støtten bør være midlertidig og principielt degressiv, så der skabes et incitament til at mindske forureningen eller at fremme en mere effektiv ressourceudnyttelse

| (b) | støtten må kun være en kompensation for de produktionsomkostninger, der ligger ud over de traditionelle omkostninger |
| --- | --- |

(b)

støtten må kun være en kompensation for de produktionsomkostninger, der ligger ud over de traditionelle omkostninger

| (c) | støtten må ikke stride mod andre bestemmelser i EF-traktaten. |
| --- | --- |

(c)

støtten må ikke stride mod andre bestemmelser i EF-traktaten.

Desuden fremgår det af artikel 10 i forordning (EØF) nr. 2078/92, at støtte, der ydes uden for denne forordnings anvendelsesområde, men som har til hensigt at nå en af restriktionerne i forordningens artikel 2, skal ydes i overensstemmelse med forordningens mål.

| (78) | Da støtten kun fandt anvendelse i en toårig periode, synes den at være midlertidig. De belgiske myndigheder fremlagde oplysninger af den 14. januar 2013, hvori det bekræftedes, at foranstaltningerne var blevet indstillet i 1998. |
| --- | --- |

(78)

Da støtten kun fandt anvendelse i en toårig periode, synes den at være midlertidig. De belgiske myndigheder fremlagde oplysninger af den 14. januar 2013, hvori det bekræftedes, at foranstaltningerne var blevet indstillet i 1998.

| (79) | I den periode, hvor foranstaltningen fandt anvendelse, var støtten dog ikke degressiv (betragtning 38-40, 49-51), hvilket dermed ikke skabte et incitament til at mindske forureningen. |
| --- | --- |

(79)

I den periode, hvor foranstaltningen fandt anvendelse, var støtten dog ikke degressiv (betragtning 38-40, 49-51), hvilket dermed ikke skabte et incitament til at mindske forureningen.

| (80) | Som bemærket ovenfor beregnes kompensationen for tab af produktion på græsarealer på grundlag af den samlede mængde gødningsstoffer, der er tilladt i de ikke-følsomme områder, dvs. 450 kg N/ha for græsarealer og 325 kg N/ha for majs. Ifølge de belgiske myndigheder er disse tal beregnet på et videnskabeligt grundlag for at sikre, at koncentrationen af nitrat i grund- og overfladevandet ikke overstiger 50 mg NO3/l, eller 11,3 mg NO3-N/l, under hensyntagen til et gennemsnitligt tilladt tab på 70 kg NO3-N/l pr. hektar pr. år. Målet er at kombinere en optimal produktion med en minimal udvaskning. Lofterne for natur- og vandområderne er blevet beregnet på samme måde, idet der er taget højde for, at de er mere følsomme over for nitrat end de øvrige områder. |
| --- | --- |

(80)

Som bemærket ovenfor beregnes kompensationen for tab af produktion på græsarealer på grundlag af den samlede mængde gødningsstoffer, der er tilladt i de ikke-følsomme områder, dvs. 450 kg N/ha for græsarealer og 325 kg N/ha for majs. Ifølge de belgiske myndigheder er disse tal beregnet på et videnskabeligt grundlag for at sikre, at koncentrationen af nitrat i grund- og overfladevandet ikke overstiger 50 mg NO3/l, eller 11,3 mg NO3-N/l, under hensyntagen til et gennemsnitligt tilladt tab på 70 kg NO3-N/l pr. hektar pr. år. Målet er at kombinere en optimal produktion med en minimal udvaskning. Lofterne for natur- og vandområderne er blevet beregnet på samme måde, idet der er taget højde for, at de er mere følsomme over for nitrat end de øvrige områder.

| (81) | De belgiske myndigheder anførte i deres brev af 7. august 1998, at man havde besluttet at beregne kompensationen for forskellen med hensyn til standard på grundlag af den samlede mængde kvælstof, der lovligt kan anvendes, herunder både kvælstof fra kunstgødning og kvælstof fra husdyrgødning. Ifølge de belgiske myndigheder blev denne fremgangsmåde anvendt, da man fandt det nødvendigt at sikre, at landbrugerne i samme region blev behandlet ens, således at de landbrugere, hvis jord er beliggende i områder, der er omfattet af strengere lokale normer, ikke ville blive forfordelt i forhold til de landbrugere, hvis jord ikke er omfattet af sådanne normer. Hvis normerne var de samme for alle landbrugere i alle områder, fjernedes denne konkurrencefordel, og der ville ikke være behov for at yde kompensation. Hvis landbrugerne i denne situation gjorde en indsats for at gå ud over den grundlæggende miljøkvalitetsnorm, var det i denne situation muligt at beregne en kompensationsydelse på grundlag af forskellen mellem det, der var opnået, og kvalitetsnormen. |
| --- | --- |

(81)

De belgiske myndigheder anførte i deres brev af 7. august 1998, at man havde besluttet at beregne kompensationen for forskellen med hensyn til standard på grundlag af den samlede mængde kvælstof, der lovligt kan anvendes, herunder både kvælstof fra kunstgødning og kvælstof fra husdyrgødning. Ifølge de belgiske myndigheder blev denne fremgangsmåde anvendt, da man fandt det nødvendigt at sikre, at landbrugerne i samme region blev behandlet ens, således at de landbrugere, hvis jord er beliggende i områder, der er omfattet af strengere lokale normer, ikke ville blive forfordelt i forhold til de landbrugere, hvis jord ikke er omfattet af sådanne normer. Hvis normerne var de samme for alle landbrugere i alle områder, fjernedes denne konkurrencefordel, og der ville ikke være behov for at yde kompensation. Hvis landbrugerne i denne situation gjorde en indsats for at gå ud over den grundlæggende miljøkvalitetsnorm, var det i denne situation muligt at beregne en kompensationsydelse på grundlag af forskellen mellem det, der var opnået, og kvalitetsnormen.

| (82) | På grundlag af dette princip om ligebehandling inden for samme region mente de belgiske myndigheder ikke, at reglerne udgjorde en overkompensation til landbrugerne og/eller kompensation for at ophøre med at anvende produktionsmetoder, som strider mod EU-bestemmelserne. De mente, at den konkurrencemæssige fordel eller ulempe i et bestemt landbrugsområde ville være mere udtalt inden for det pågældende område end inden for hele Det Europæiske Fællesskab. Dette er grunden til, at der i Flandern blev ydet kompensation for hele det tab, som opstod for landbrugere, hvis jord var beliggende i områder med strengere lokale normer (for det faktiske tab af udbytte). |
| --- | --- |

(82)

På grundlag af dette princip om ligebehandling inden for samme region mente de belgiske myndigheder ikke, at reglerne udgjorde en overkompensation til landbrugerne og/eller kompensation for at ophøre med at anvende produktionsmetoder, som strider mod EU-bestemmelserne. De mente, at den konkurrencemæssige fordel eller ulempe i et bestemt landbrugsområde ville være mere udtalt inden for det pågældende område end inden for hele Det Europæiske Fællesskab. Dette er grunden til, at der i Flandern blev ydet kompensation for hele det tab, som opstod for landbrugere, hvis jord var beliggende i områder med strengere lokale normer (for det faktiske tab af udbytte).

| (83) | De belgiske myndigheder understregede endvidere, at den flamske region allerede i 1996 og 1997 havde indført strengere lokale normer, selv om nitratdirektivet først krævede dette den 20. december 1998. I de følsomme vandområder er der blevet indført en begrænsning på 200 kg N/ha for græsarealer, mens den for majs og andre afgrøder er på 170 kg N/ha. Ifølge de belgiske myndigheder har den tilladte mængde husdyrgødning således allerede siden 1996 været lavere end fastsat i det første handlingsprogram i henhold til direktiv 91/676/EØF, og for visse afgrøder har den været begrænset til det niveau, der kræves efter det andet handlingsprogram. |
| --- | --- |

(83)

De belgiske myndigheder understregede endvidere, at den flamske region allerede i 1996 og 1997 havde indført strengere lokale normer, selv om nitratdirektivet først krævede dette den 20. december 1998. I de følsomme vandområder er der blevet indført en begrænsning på 200 kg N/ha for græsarealer, mens den for majs og andre afgrøder er på 170 kg N/ha. Ifølge de belgiske myndigheder har den tilladte mængde husdyrgødning således allerede siden 1996 været lavere end fastsat i det første handlingsprogram i henhold til direktiv 91/676/EØF, og for visse afgrøder har den været begrænset til det niveau, der kræves efter det andet handlingsprogram.

| (84) | Den 14. januar 2013 fremsendte de belgiske myndigheder yderligere oplysninger om beregningsmetoden for at påvise, at den stemte overens med praksis på landbrugsområdet og med de EU-bestemmelser, der var i kraft på tidspunktet, hvor foranstaltningen blev anvendt. |
| --- | --- |

(84)

Den 14. januar 2013 fremsendte de belgiske myndigheder yderligere oplysninger om beregningsmetoden for at påvise, at den stemte overens med praksis på landbrugsområdet og med de EU-bestemmelser, der var i kraft på tidspunktet, hvor foranstaltningen blev anvendt.

| (85) | På grundlag af de tilgængelige oplysninger går de bestemmelser, der gælder i vand- og naturområderne, tilsyneladende ikke betydeligt videre end de forpligtelser, der er fastsat i direktiv 91/676/EØF. Kommissionen bemærker i denne forbindelse, at de belgiske myndigheder i deres skriftlige bemærkninger til Kommissionen selv har anført, at de har registreret, at vand- og naturområderne er særlig følsomme over for nitratforurening, og at de derfor fandt det nødvendigt med lavere værdier for at sikre, at målet på 50 mg nitrat pr. liter i fersk overfladevand, navnlig overfladevand, der bruges til indvinding af drikkevand, og i grundvand, kunne nås. Dette var det påkrævede niveau ved udgangen af 1995 i henhold til direktiv 91/676/EØF. |
| --- | --- |

(85)

På grundlag af de tilgængelige oplysninger går de bestemmelser, der gælder i vand- og naturområderne, tilsyneladende ikke betydeligt videre end de forpligtelser, der er fastsat i direktiv 91/676/EØF. Kommissionen bemærker i denne forbindelse, at de belgiske myndigheder i deres skriftlige bemærkninger til Kommissionen selv har anført, at de har registreret, at vand- og naturområderne er særlig følsomme over for nitratforurening, og at de derfor fandt det nødvendigt med lavere værdier for at sikre, at målet på 50 mg nitrat pr. liter i fersk overfladevand, navnlig overfladevand, der bruges til indvinding af drikkevand, og i grundvand, kunne nås. Dette var det påkrævede niveau ved udgangen af 1995 i henhold til direktiv 91/676/EØF.

| (86) | Med hensyn til den metode, der er anvendt til beregning af kompensationen, anmodede Kommissionen desuden de belgiske myndigheder om at forelægge underbyggede undersøgelser til dokumentation af nøjagtigheden af de forudsætninger, der er lagt til grund for beregningen. De belgiske myndigheder anmodedes navnlig om at forelægge resultaterne af undersøgelser, der viser, at en nedsættelse af det samlede forbrug af gødning fra 450 kg N/ha til 350 kg N/ha rent faktisk medfører et fald i udbyttet på 15 %, og at en nedsættelse fra 450 kg N/ha til 400 kg N/ha medfører, et fald i udbyttet på 7 %. De belgiske myndigheder påviste nøjagtigheden af de forudsætninger, der er lagt til grund for beregningen af kompensationen i deres svar af 14. januar 2013. |
| --- | --- |

(86)

Med hensyn til den metode, der er anvendt til beregning af kompensationen, anmodede Kommissionen desuden de belgiske myndigheder om at forelægge underbyggede undersøgelser til dokumentation af nøjagtigheden af de forudsætninger, der er lagt til grund for beregningen. De belgiske myndigheder anmodedes navnlig om at forelægge resultaterne af undersøgelser, der viser, at en nedsættelse af det samlede forbrug af gødning fra 450 kg N/ha til 350 kg N/ha rent faktisk medfører et fald i udbyttet på 15 %, og at en nedsættelse fra 450 kg N/ha til 400 kg N/ha medfører, et fald i udbyttet på 7 %. De belgiske myndigheder påviste nøjagtigheden af de forudsætninger, der er lagt til grund for beregningen af kompensationen i deres svar af 14. januar 2013.

| (87) | Endvidere anmodedes de belgiske myndigheder om at forelægge yderligere oplysninger om de forudsætninger, der er lagt til grund for beregningen af virkningerne af dette produktionstab på bedriftens samlede rentabilitet, på grundlag af en række hypoteser, herunder rent agerbrug og blandet agerbrug/animalsk produktion. Kommissionen anmodede navnlig de belgiske myndigheder om i detaljer at gøre rede for, hvorfor et tab af græsproduktion på 15 % i en bedrift med blandet agerbrug/animalsk produktion anses for at udgøre et rentabilitetstab på 40 % for bedriften, når der tages hensyn til de forskellige former for animalsk produktion. De belgiske myndigheder fremlagde disse oplysninger i deres svar af 14. januar 2013. |
| --- | --- |

(87)

Endvidere anmodedes de belgiske myndigheder om at forelægge yderligere oplysninger om de forudsætninger, der er lagt til grund for beregningen af virkningerne af dette produktionstab på bedriftens samlede rentabilitet, på grundlag af en række hypoteser, herunder rent agerbrug og blandet agerbrug/animalsk produktion. Kommissionen anmodede navnlig de belgiske myndigheder om i detaljer at gøre rede for, hvorfor et tab af græsproduktion på 15 % i en bedrift med blandet agerbrug/animalsk produktion anses for at udgøre et rentabilitetstab på 40 % for bedriften, når der tages hensyn til de forskellige former for animalsk produktion. De belgiske myndigheder fremlagde disse oplysninger i deres svar af 14. januar 2013.

| (88) | Desuden anmodedes de belgiske myndigheder om at forelægge beregninger på grundlag af alternative metoder til ydelse af kompensation, f.eks. omkostningerne til at købe erstatningsfoder til erstatning for tabet af produktion. I deres svar 14. januar 2013 vedholdt de belgiske myndigheder, at de ikke længere kan foretage sådanne beregninger, eftersom sådanne beregninger ikke blev foretaget, da foranstaltningen fandt anvendelse. |
| --- | --- |

(88)

Desuden anmodedes de belgiske myndigheder om at forelægge beregninger på grundlag af alternative metoder til ydelse af kompensation, f.eks. omkostningerne til at købe erstatningsfoder til erstatning for tabet af produktion. I deres svar 14. januar 2013 vedholdt de belgiske myndigheder, at de ikke længere kan foretage sådanne beregninger, eftersom sådanne beregninger ikke blev foretaget, da foranstaltningen fandt anvendelse.

| (89) | De belgiske myndigheder har derfor efter Kommissionens mening ikke påvist, at støtten kun var begrænset til ekstra produktionsomkostninger. Desuden var støtten ikke degressiv, jf. betragtning 79. |
| --- | --- |

(89)

De belgiske myndigheder har derfor efter Kommissionens mening ikke påvist, at støtten kun var begrænset til ekstra produktionsomkostninger. Desuden var støtten ikke degressiv, jf. betragtning 79.

| (90) | Ydelse af støtte til produktionstab opfylder dermed ikke betingelserne i rammebestemmelserne. Kommissionen mener således ikke, at støtteforanstaltningerne er forenelige med traktaten. |
| --- | --- |

(90)

Ydelse af støtte til produktionstab opfylder dermed ikke betingelserne i rammebestemmelserne. Kommissionen mener således ikke, at støtteforanstaltningerne er forenelige med traktaten.

V.   KONKLUSION

| (91) | Kommissionen mener, at Belgien ulovligt har ydet kompensation i medfør af gødningsdekretet i strid med artikel 93, stk. 3, i EF-traktaten (artikel 108, stk. 3, i TEUF). |
| --- | --- |

(91)

Kommissionen mener, at Belgien ulovligt har ydet kompensation i medfør af gødningsdekretet i strid med artikel 93, stk. 3, i EF-traktaten (artikel 108, stk. 3, i TEUF).

| (92) | Foranstaltningerne ligger uden for anvendelsesområdet for forordning (EØF) nr. 2078/92. |
| --- | --- |

(92)

Foranstaltningerne ligger uden for anvendelsesområdet for forordning (EØF) nr. 2078/92.

| (93) | Foranstaltningerne til kompensation for oplagring og bortskaffelse af overskudsgødning og produktionstab udgør driftsstøtte, der kun undtagelsesvis kan betragtes som værende forenelig. Rammebestemmelsernes strenge linje fastsætter, at støtte til oplagring og bortskaffelse kan være forenelig, hvor den er midlertidig og degressiv, og hvis der kræves en modydelse fra landbrugeren. Hvad angår støtte til produktionstab, skal støtten være midlertidig og degressiv og kun yde kompensation for ekstra produktionsomkostninger. I henhold til ovenstående vurdering, er disse betingelser ikke opfyldt. |
| --- | --- |

(93)

Foranstaltningerne til kompensation for oplagring og bortskaffelse af overskudsgødning og produktionstab udgør driftsstøtte, der kun undtagelsesvis kan betragtes som værende forenelig. Rammebestemmelsernes strenge linje fastsætter, at støtte til oplagring og bortskaffelse kan være forenelig, hvor den er midlertidig og degressiv, og hvis der kræves en modydelse fra landbrugeren. Hvad angår støtte til produktionstab, skal støtten være midlertidig og degressiv og kun yde kompensation for ekstra produktionsomkostninger. I henhold til ovenstående vurdering, er disse betingelser ikke opfyldt.

| (94) | Da der ikke er tale om nogen modydelse fra støttemodtagernes side for modtagelsen af støtten, og for så vidt som støtteforanstaltningerne ikke synes at indeholde incitamenter for støttemodtagerne til at iværksætte yderligere foranstaltninger til at forbedre miljøbeskyttelsen, mener Kommissionen, at disse støtteforanstaltninger ikke kan anses for at bidrage til udviklingen af visse erhvervsgrene som omhandlet i traktatens artikel 107, stk. 3, litra c). |
| --- | --- |

(94)

Da der ikke er tale om nogen modydelse fra støttemodtagernes side for modtagelsen af støtten, og for så vidt som støtteforanstaltningerne ikke synes at indeholde incitamenter for støttemodtagerne til at iværksætte yderligere foranstaltninger til at forbedre miljøbeskyttelsen, mener Kommissionen, at disse støtteforanstaltninger ikke kan anses for at bidrage til udviklingen af visse erhvervsgrene som omhandlet i traktatens artikel 107, stk. 3, litra c).

| (95) | Gødningsdekretet blev ophævet i 1998, og alle foranstaltningerne blev indstillet. |
| --- | --- |

(95)

Gødningsdekretet blev ophævet i 1998, og alle foranstaltningerne blev indstillet.

| (96) | Af ovennævnte årsager mener Kommissionen, at foranstaltningen udgjorde ulovlig og uforenelig støtte i den periode fra 1996-1997, hvor den blev anvendt, og at støtten i princippet skal betales tilbage. |
| --- | --- |

(96)

Af ovennævnte årsager mener Kommissionen, at foranstaltningen udgjorde ulovlig og uforenelig støtte i den periode fra 1996-1997, hvor den blev anvendt, og at støtten i princippet skal betales tilbage.

| (97) | Da Kommissionens beføjelser til at kræve tilbagebetaling af støtte forældes efter ti år (13), kan denne uforenelige støtte ikke kræves tilbagebetalt. |
| --- | --- |

(97)

Da Kommissionens beføjelser til at kræve tilbagebetaling af støtte forældes efter ti år (13), kan denne uforenelige støtte ikke kræves tilbagebetalt.

| (98) | Individuel støtte, der på tildelingstidspunktet opfyldte betingelserne for gruppefritagelse eller en anden godkendt ordning, er forenelig med det indre marked, så længe den ikke overstiger de maksimale støtteintensiteter, der gælder for den pågældende støttetype. |
| --- | --- |

(98)

Individuel støtte, der på tildelingstidspunktet opfyldte betingelserne for gruppefritagelse eller en anden godkendt ordning, er forenelig med det indre marked, så længe den ikke overstiger de maksimale støtteintensiteter, der gælder for den pågældende støttetype.

TRUFFET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Statsstøtte ydet som kompensation i medfør af gødningsdekretet, og som Belgien ulovligt har iværksat i strid med artikel 93, stk. 3, i EF-traktaten, er uforenelig med det indre marked.

Artikel 2

Individuel støtte, der tildeles i henhold til den i artikel 1 omhandlede ordning, og som på tildelingstidspunktet opfylder betingelserne for gruppefritagelse eller en anden godkendt støtteordning, er forenelig med det indre marked, så længe den ikke overstiger de maksimale støtteintensiteter, der gælder for den pågældende støttetype.

Artikel 3

Denne afgørelse er rettet til Kongeriget Belgien.

Udfærdiget i Bruxelles, den 16. september 2013.

På Kommissionens vegne

Dacian CIOLOȘ

Medlem af Kommissionen

---

(1)  Opfordring til at fremsende oplysninger efter EF-traktatens artikel 93, stk. 2, vedrørende støtteforanstaltning C 75/98 (ex NN 45/98) - Belgien (Flandern) - Kompensation i medfør af gødningsdekretet (EFT C 108 af 17.4.1999, s. 12).

1

(2)  Rådets forordning (EØF) nr. 2078/92 af 30. juni 1992 om miljøvenlige produktionsmetoder i landbruget, samt om naturpleje (EFT L 215 af 30.7.1992, s. 85).

2

(3)  Jf. fodnote 1.

3

(4)  Rådets direktiv 91/676/EØF af 12. december 1991 om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget (EFT L 375 af 31.12.1991 s. 1).

4

(5)  Rådets direktiv 79/409/EØF af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle (EFT L 103 af 25.4.1979, s. 1).

5

(6)  herunder julesalat, al frugt, skalotteløg, løg, hør, bælgfrugter og gulerødder.

6

(7)  herunder julesalat, al frugt, skalotteløg, løg, hør, bælgfrugter og gulerødder.

7

(8)  Jf. fodnote 2.

8

(9)  Fællesskabsrammebestemmelser for statsstøtte til miljøbeskyttelse (EFT C 72 af 10.3.1994, s. 3).

9

(10)  11 Jf. fodnote 7.

10

(11)  Kommissionens meddelelse om fastlæggelse af reglerne for vurdering af ulovlig statsstøtte (EFT C 119 af 22.5.2002, s. 22).

11

(12)  Jf. fodnote 7, punkt 3.4.

12

(13)  Artikel 15 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1).

13

---