# Uradni list L 285/2013

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2013.285.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 285 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5629. oktober 2013 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2013.285.slv

Uradni list

Evropske unije

L 285

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5629. oktober 2013

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1047/2013 z dne 21. avgusta 2013 o spremembi Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 114/2013 zaradi popravka povprečnih specifičnih emisij CO2 za leto 2010, določenih za proizvajalca Piaggio (
  1
  ) | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1048/2013 z dne 28. oktobra 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 828/2009 o podrobnih pravilih za izvajanje uvoza in prečiščevanja proizvodov iz tarifne številke 1701 v sektorju sladkorja v okviru preferencialnih sporazumov za tržna leta od 2009/2010 do 2014/2015 | 2 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1049/2013 z dne 25. oktobra 2013 o prepovedi ribolova na morskega menka v vodah EU in mednarodnih vodah območij I, II in XIV s plovili, ki plujejo pod zastavo Združenega kraljestva | 4 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1050/2013 z dne 28. oktobra 2013 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 6 |
| | | SKLEPI |
| | | 2013/530/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 16. septembra 2013 o odškodnini po odločbi o gnoju C 75/98 (ex NN 45/98), ki jo izvaja Belgija (Flandrija)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 5818) | 8 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1047/2013 z dne 21. avgusta 2013 o spremembi Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 114/2013 zaradi popravka povprečnih specifičnih emisij CO2 za leto 2010, določenih za proizvajalca Piaggio (
  1
  )

2

1

1

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1048/2013 z dne 28. oktobra 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 828/2009 o podrobnih pravilih za izvajanje uvoza in prečiščevanja proizvodov iz tarifne številke 1701 v sektorju sladkorja v okviru preferencialnih sporazumov za tržna leta od 2009/2010 do 2014/2015

2

*

Uredba Komisije (EU) št. 1049/2013 z dne 25. oktobra 2013 o prepovedi ribolova na morskega menka v vodah EU in mednarodnih vodah območij I, II in XIV s plovili, ki plujejo pod zastavo Združenega kraljestva

4

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1050/2013 z dne 28. oktobra 2013 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

6

SKLEPI

2013/530/EU

*

Sklep Komisije z dne 16. septembra 2013 o odškodnini po odločbi o gnoju C 75/98 (ex NN 45/98), ki jo izvaja Belgija (Flandrija)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 5818)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 5818)

8

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 29.10.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 285/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 285/1

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1047/2013

z dne 21. avgusta 2013

o spremembi Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 114/2013 zaradi popravka povprečnih specifičnih emisij CO2 za leto 2010, določenih za proizvajalca Piaggio

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 510/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2011 o določitvi standardov emisijskih vrednosti za nova lahka gospodarska vozila kot del celostnega pristopa Unije za zmanjšanje emisij CO2 iz lahkih tovornih vozil (1) in zlasti člena 11(7) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Proizvajalec lahkih gospodarskih vozil Piaggio je obvestil Komisijo, da so povprečne specifične emisije CO2 v letu 2010, določene za navedenega proizvajalca v Delegirani uredbi Komisije (EU) št. 114/2013 z dne 6. novembra 2012 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 510/2011 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z določitvijo pravil glede zahtevkov za odstopanje od ciljev specifičnih emisij CO2 za nova lahka gospodarska vozila (2), napačne. Proizvajalec je predložil podrobne dokaze, da so bile povprečne specifične emisije CO2 v letu 2010 znatno višje od vrednosti iz navedene uredbe. |
| --- | --- |

(1)

Proizvajalec lahkih gospodarskih vozil Piaggio je obvestil Komisijo, da so povprečne specifične emisije CO2 v letu 2010, določene za navedenega proizvajalca v Delegirani uredbi Komisije (EU) št. 114/2013 z dne 6. novembra 2012 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 510/2011 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z določitvijo pravil glede zahtevkov za odstopanje od ciljev specifičnih emisij CO2 za nova lahka gospodarska vozila (2), napačne. Proizvajalec je predložil podrobne dokaze, da so bile povprečne specifične emisije CO2 v letu 2010 znatno višje od vrednosti iz navedene uredbe.

| (2) | Komisija je ocenila dokaze družbe Piaggio in meni, da je primerno vrednost popraviti. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je ocenila dokaze družbe Piaggio in meni, da je primerno vrednost popraviti.

| (3) | Delegirano uredbo (EU) št. 114/2013 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(3)

Delegirano uredbo (EU) št. 114/2013 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Na seznamu iz Priloge III k Delegirani uredbi (EU) št. 114/2013 se vnos v drugem stolpcu z naslovom „Povprečne emisije (g/km)“ za znamko „Piaggio“ nadomesti s „177,00“.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. avgusta 2013

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 145, 31.5.2011, str. 1.

1

(2)  UL L 38, 9.2.2013, str. 1.

2

---

| 29.10.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 285/2 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 285/2

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1048/2013

z dne 28. oktobra 2013

o spremembi Uredbe (ES) št. 828/2009 o podrobnih pravilih za izvajanje uvoza in prečiščevanja proizvodov iz tarifne številke 1701 v sektorju sladkorja v okviru preferencialnih sporazumov za tržna leta od 2009/2010 do 2014/2015

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 732/2008 z dne 22. julija 2008 o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov od 1. januarja 2009 in spremembah uredb (ES) št. 552/97, (ES) št. 1933/2006 in uredb Komisije (ES) št. 1100/2006 in (ES) št. 964/2007 (1) ter zlasti člena 11(7) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 1(4) Uredbe Komisije (ES) št. 828/2009 (2) je država, ki je uvrščena na seznam najmanj razvitih držav v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 732/2008, upravičena do uvrstitve v Prilogo I k Uredbi (ES) št. 828/2009. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 1(4) Uredbe Komisije (ES) št. 828/2009 (2) je država, ki je uvrščena na seznam najmanj razvitih držav v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 732/2008, upravičena do uvrstitve v Prilogo I k Uredbi (ES) št. 828/2009.

| (2) | Mjanmar/Burma je bila dne 19. julija 2013 ponovno uvrščena v shemo splošnih tarifnih preferencialov, z retroaktivnim učinkom od 13. junija 2012, v skladu z Uredbo (EU) št. 607/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. junija 2013 o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 552/97 o začasnem umiku dostopa Mjanmara/Burme do splošnih tarifnih preferencialov (3). |
| --- | --- |

(2)

Mjanmar/Burma je bila dne 19. julija 2013 ponovno uvrščena v shemo splošnih tarifnih preferencialov, z retroaktivnim učinkom od 13. junija 2012, v skladu z Uredbo (EU) št. 607/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. junija 2013 o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 552/97 o začasnem umiku dostopa Mjanmara/Burme do splošnih tarifnih preferencialov (3).

| (3) | Mjanmar/Burma, ki je ena od najmanj razvitih držav s seznama najmanj razvitih držav v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 732/2008, je zaprosila Komisijo za uvrstitev na seznam v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 828/2009. Mjanmar/Burma proizvaja sladkor in je zato potencialna izvoznica v Evropsko unijo. |
| --- | --- |

(3)

Mjanmar/Burma, ki je ena od najmanj razvitih držav s seznama najmanj razvitih držav v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 732/2008, je zaprosila Komisijo za uvrstitev na seznam v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 828/2009. Mjanmar/Burma proizvaja sladkor in je zato potencialna izvoznica v Evropsko unijo.

| (4) | Uredbo (ES) št. 828/2009 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Uredbo (ES) št. 828/2009 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Del I Priloge I k Uredbi (ES) št. 828/2009 se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. oktobra 2013

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 211, 6.8.2008, str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 828/2009 z dne 10. septembra 2009 o podrobnih pravilih za izvajanje uvoza in prečiščevanja proizvodov iz tarifne številke 1701 v sektorju sladkorja v okviru preferencialnih sporazumov za tržna leta od 2009/2010 do 2014/2015 (UL L 240, 11.9.2009, str. 14).

2

(3)  UL L 181, 29.6.2013, str. 13.

3

---

PRILOGA

„Del I: Najmanj razvite države

| Oznaka skupine | Tretja država | Referenčna številka |
| --- | --- | --- |
| Najmanj razvite države, ki niso AKP | Bangladeš
  Kambodža
  Laos
  Mjanmar/Burma
  Nepal | 09.4221 |
| Najmanj razvite države AKP | Benin
  Burkina Faso
  Demokratična republika Kongo
  Etiopija
  Madagaskar
  Malavi
  Mozambik
  Senegal
  Sierra Leone
  Sudan
  Tanzanija
  Togo
  Uganda
  Zambija | 09.4231“ |

Oznaka skupine

Tretja država

Referenčna številka

Najmanj razvite države, ki niso AKP

Bangladeš

Kambodža

Laos

Mjanmar/Burma

Nepal

09.4221

Najmanj razvite države AKP

Benin

Burkina Faso

Demokratična republika Kongo

Etiopija

Madagaskar

Malavi

Mozambik

Senegal

Sierra Leone

Sudan

Tanzanija

Togo

Uganda

Zambija

09.4231“

---

| 29.10.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 285/4 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 285/4

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1049/2013

z dne 25. oktobra 2013

o prepovedi ribolova na morskega menka v vodah EU in mednarodnih vodah območij I, II in XIV s plovili, ki plujejo pod zastavo Združenega kraljestva

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1), zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EU) št. 40/2013 z dne 21. januarja 2013 o določitvi ribolovnih možnosti, ki so na voljo v vodah EU in ki so plovilom EU na voljo v nekaterih vodah zunaj EU, za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, za katere veljajo mednarodna pogajanja ali sporazumi, za leto 2013 (2) določa kvote za leto 2013. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EU) št. 40/2013 z dne 21. januarja 2013 o določitvi ribolovnih možnosti, ki so na voljo v vodah EU in ki so plovilom EU na voljo v nekaterih vodah zunaj EU, za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, za katere veljajo mednarodna pogajanja ali sporazumi, za leto 2013 (2) določa kvote za leto 2013.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2013. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2013.

| (3) | Zato je treba za navedeni stalež prepovedati ribolovne dejavnosti – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba za navedeni stalež prepovedati ribolovne dejavnosti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2013 dodeljena državi članici iz navedene priloge, velja za izčrpano od datuma iz navedene priloge.

Člen 2

Prepovedi

Ribolovne dejavnosti za stalež iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, so prepovedane od datuma iz navedene priloge. Po tem datumu je zlasti prepovedano obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati ribe iz navedenega staleža, ki jih ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 25. oktobra 2013

Za Komisijo V imenu predsednika

Lowri EVANS

Generalna direktorica za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  UL L 23, 25.1.2013, str. 54.

2

---

PRILOGA

| Št. | 62/TQ40 |
| --- | --- |
| Država članica | Združeno kraljestvo |
| Stalež | USK/1214EI |
| Vrsta | morski menek (Brosme brosme) |
| Cona | vode EU in mednarodne vode območij I, II in XIV |
| Datum | 8.10.2013 |

Št.

62/TQ40

Država članica

Združeno kraljestvo

Stalež

USK/1214EI

Vrsta

morski menek (Brosme brosme)

Cona

vode EU in mednarodne vode območij I, II in XIV

Datum

8.10.2013

---

| 29.10.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 285/6 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 285/6

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1050/2013

z dne 28. oktobra 2013

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. oktobra 2013

Za Komisijo V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | AL | 53,3 |
| MA | 44,5 |
| MK | 32,3 |
| ZZ | 43,4 |
| 0707 00 05 | MK | 46,1 |
| TR | 147,7 |
| ZZ | 96,9 |
| 0709 93 10 | TR | 151,2 |
| ZZ | 151,2 |
| 0805 50 10 | AR | 12,9 |
| CL | 77,5 |
| IL | 100,2 |
| TR | 80,0 |
| ZA | 56,7 |
| ZZ | 65,5 |
| 0806 10 10 | BR | 234,0 |
| TR | 170,1 |
| ZZ | 202,1 |
| 0808 10 80 | CL | 167,7 |
| IL | 85,8 |
| NZ | 204,6 |
| US | 154,3 |
| ZA | 125,3 |
| ZZ | 147,5 |
| 0808 30 90 | CN | 52,7 |
| TR | 129,9 |
| US | 165,9 |
| ZZ | 116,2 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

AL

53,3

MA

44,5

MK

32,3

ZZ

43,4

0707 00 05

MK

46,1

TR

147,7

ZZ

96,9

0709 93 10

TR

151,2

ZZ

151,2

0805 50 10

AR

12,9

CL

77,5

IL

100,2

TR

80,0

ZA

56,7

ZZ

65,5

0806 10 10

BR

234,0

TR

170,1

ZZ

202,1

0808 10 80

CL

167,7

IL

85,8

NZ

204,6

US

154,3

ZA

125,3

ZZ

147,5

0808 30 90

CN

52,7

TR

129,9

US

165,9

ZZ

116,2

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 29.10.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 285/8 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 285/8

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 16. septembra 2013

o odškodnini po odločbi o gnoju C 75/98 (ex NN 45/98), ki jo izvaja Belgija (Flandrija)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 5818)

(Besedilo v francoskem in nizozemskem jeziku je edino verodostojno)

(2013/530/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

po pozivu zainteresiranim stranem, naj predložijo pripombe (1),

ob upoštevanju naslednjega:

I.   POSTOPEK

| (1) | Službe Evropske komisije so po prejetju pritožbe, da flamska vlada kmetom izplačuje nezakonito pomoč v zvezi z njihovo uporabo gnojil in gnoja (v nadaljnjem besedilu: ukrep), z dopisom z dne 4. februarja 1998 od belgijskih organov zahtevale, naj ji predložijo informacije o izvajanju Odločbe flamske vlade z dne 20. decembra 1995 o odškodnini, ki se izplača kmetom za obveznosti po zakonodaji o gnojilih (v nadaljnjem besedilu: odločba o gnoju). |
| --- | --- |

(1)

Službe Evropske komisije so po prejetju pritožbe, da flamska vlada kmetom izplačuje nezakonito pomoč v zvezi z njihovo uporabo gnojil in gnoja (v nadaljnjem besedilu: ukrep), z dopisom z dne 4. februarja 1998 od belgijskih organov zahtevale, naj ji predložijo informacije o izvajanju Odločbe flamske vlade z dne 20. decembra 1995 o odškodnini, ki se izplača kmetom za obveznosti po zakonodaji o gnojilih (v nadaljnjem besedilu: odločba o gnoju).

| (2) | Komisiji sta te informacije poslala flamski minister za okolje in zaposlovanje v dopisu z dne 18. marca 1998 in Stalno predstavništvo Belgije v dopisu z dne 31. marca 1998. |
| --- | --- |

(2)

Komisiji sta te informacije poslala flamski minister za okolje in zaposlovanje v dopisu z dne 18. marca 1998 in Stalno predstavništvo Belgije v dopisu z dne 31. marca 1998.

| (3) | Predstavniki pristojnih belgijskih organov in službe Evropske komisije so se sestali 15. aprila 1998. |
| --- | --- |

(3)

Predstavniki pristojnih belgijskih organov in službe Evropske komisije so se sestali 15. aprila 1998.

| (4) | V teleksu z dne 10. julija 1998 je Komisija od belgijskih organov zahtevala dodatne informacije; ti so na zahtevo odgovorili v dopisu z dne 7. avgusta 1998, evidentiranem 10. avgusta 1998. |
| --- | --- |

(4)

V teleksu z dne 10. julija 1998 je Komisija od belgijskih organov zahtevala dodatne informacije; ti so na zahtevo odgovorili v dopisu z dne 7. avgusta 1998, evidentiranem 10. avgusta 1998.

| (5) | Glede na informacije belgijskih organov so bila plačila izvršena leta 1996. Vendar ukrep ni bil priglašen Komisiji v skladu s členom 93(3) PES (zdaj člen 108(3) PDEU). Zato je bil spis uvrščen v register nepriglašene pomoči pod številko NN 45/98. Čeprav je bila shema v veljavi v letih 1996 in 1997, se je Komisija v dopisu belgijskih organov z dne 7. avgusta 1998 seznanila z njihovo namero, da za leto 1997 ne izplačujejo pomoči, dokler Komisija ne sprejme odločitve o združljivosti pomoči s skupnim trgom. Belgijski organi so Komisijo obvestili, da je flamska vlada nameravala to odškodninsko shemo vključiti v flamski program pomoči v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 2078/92 (2). |
| --- | --- |

(5)

Glede na informacije belgijskih organov so bila plačila izvršena leta 1996. Vendar ukrep ni bil priglašen Komisiji v skladu s členom 93(3) PES (zdaj člen 108(3) PDEU). Zato je bil spis uvrščen v register nepriglašene pomoči pod številko NN 45/98. Čeprav je bila shema v veljavi v letih 1996 in 1997, se je Komisija v dopisu belgijskih organov z dne 7. avgusta 1998 seznanila z njihovo namero, da za leto 1997 ne izplačujejo pomoči, dokler Komisija ne sprejme odločitve o združljivosti pomoči s skupnim trgom. Belgijski organi so Komisijo obvestili, da je flamska vlada nameravala to odškodninsko shemo vključiti v flamski program pomoči v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 2078/92 (2).

| (6) | Komisija je z dopisom z dne 21. januarja 1999 obvestila Belgijo, da se je v zvezi s tem ukrepom odločila začeti postopek, določen v členu 108(2) PDEU. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je z dopisom z dne 21. januarja 1999 obvestila Belgijo, da se je v zvezi s tem ukrepom odločila začeti postopek, določen v členu 108(2) PDEU.

| (7) | Sklep Komisije o začetku postopka je bil 17. aprila 1999 objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (3). |
| --- | --- |

(7)

Sklep Komisije o začetku postopka je bil 17. aprila 1999 objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (3).

| (8) | Komisija je pozvala zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe glede ukrepa. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je pozvala zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe glede ukrepa.

| (9) | Zainteresirane strani ji pripomb niso poslale. |
| --- | --- |

(9)

Zainteresirane strani ji pripomb niso poslale.

| (10) | Belgijski organi so umaknili priglasitve v zvezi z drugimi flamskimi zadevami o gnoju (C 12/1999, N 105/1999, N 311/99). |
| --- | --- |

(10)

Belgijski organi so umaknili priglasitve v zvezi z drugimi flamskimi zadevami o gnoju (C 12/1999, N 105/1999, N 311/99).

| (11) | Komisija je 6. marca 2012 prejela pritožbo kmeta glede izplačila odškodnine za leto 1996 na podlagi odločbe o gnoju. Komisija je belgijske organe na sestanku predstavnikov belgijskih (flamskih) organov in služb Evropske komisije dne 16. aprila 2012 pozvala, naj predložijo svoje pripombe glede pritožbe. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 6. marca 2012 prejela pritožbo kmeta glede izplačila odškodnine za leto 1996 na podlagi odločbe o gnoju. Komisija je belgijske organe na sestanku predstavnikov belgijskih (flamskih) organov in služb Evropske komisije dne 16. aprila 2012 pozvala, naj predložijo svoje pripombe glede pritožbe.

| (12) | Evropska komisija je 9. novembra 2012 prosila za dodatne informacije. Prejela jih je v dopisu belgijskih organov z dne 14. januarja 2013. |
| --- | --- |

(12)

Evropska komisija je 9. novembra 2012 prosila za dodatne informacije. Prejela jih je v dopisu belgijskih organov z dne 14. januarja 2013.

II.   PODROBEN OPIS POMOČI

1.   NASLOV

| (13) | Odškodnina po odločbi o gnoju. |
| --- | --- |

(13)

Odškodnina po odločbi o gnoju.

2.   PRORAČUN

| (14) | Skupni proračun za ukrep je za leto 1996 znašal 427 511 868 BEF (belgijskih frankov), ki so bili razčlenjeni, kot sledi:






  (a) | odškodnina zaradi manjšega pridelka






  — | za travinje – 250 279 282 BEF, |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

Skupni proračun za ukrep je za leto 1996 znašal 427 511 868 BEF (belgijskih frankov), ki so bili razčlenjeni, kot sledi:

(a)

odškodnina zaradi manjšega pridelka

—

za travinje – 250 279 282 BEF,

| — | za koruzo – 50 102 650 BEF; |
| --- | --- |

—

za koruzo – 50 102 650 BEF;

| (b) | odškodnina zaradi stroškov pri odstranjevanju gnoja – 65 486 397 BEF; |
| --- | --- |

(b)

odškodnina zaradi stroškov pri odstranjevanju gnoja – 65 486 397 BEF;

| (c) | odškodnina zaradi stroškov pri skladiščenju gnoja – 34 276 829 BEF; |
| --- | --- |

(c)

odškodnina zaradi stroškov pri skladiščenju gnoja – 34 276 829 BEF;

| (d) | odškodnina zaradi nakupa dodatnega gnojila – 27 366 710 BEF. |
| --- | --- |

(d)

odškodnina zaradi nakupa dodatnega gnojila – 27 366 710 BEF.

| (15) | Odškodnina po odločbi o gnoju se je izplačevala za leto 1996. |
| --- | --- |

(15)

Odškodnina po odločbi o gnoju se je izplačevala za leto 1996.

| (16) | V skladu z odločbo o gnoju se odškodnina izplačuje kmetom, katerih gospodarstvo leži v celoti ali deloma znotraj vodnega ali naravnega območja. To se izmed skupaj 40,673 gospodarstev nanaša na 7,502 gospodarstvi z ornimi zemljišči ali zemljišči za živinorejo v Flandriji (18,5 %). Glede na površino se od skupaj 649,223 ha ornih zemljišč ali zemljišč za živinorejo 47,948 ha (7,5 %) nahaja na vodnih območjih, 21,919 ha (3 %) pa na naravnih območjih. |
| --- | --- |

(16)

V skladu z odločbo o gnoju se odškodnina izplačuje kmetom, katerih gospodarstvo leži v celoti ali deloma znotraj vodnega ali naravnega območja. To se izmed skupaj 40,673 gospodarstev nanaša na 7,502 gospodarstvi z ornimi zemljišči ali zemljišči za živinorejo v Flandriji (18,5 %). Glede na površino se od skupaj 649,223 ha ornih zemljišč ali zemljišč za živinorejo 47,948 ha (7,5 %) nahaja na vodnih območjih, 21,919 ha (3 %) pa na naravnih območjih.

| (17) | Cilj sheme pomoči je, da bi se lahko kmetje z zemljišči na okoljsko občutljivih območjih prilagodili na strožja pravila o uporabi gnoja ter da bi se nadomestila gospodarska izguba, ki jo utrpijo ti kmetje. Pomoč se izračuna na podlagi izgubljenega dohodka, pri čemer se upošteva običajna kmetijska praksa zunaj teh občutljivih območij. Odškodnina je bila po mnenju belgijskih organov potrebna tudi, da bi se izognili socialnim nemirom. |
| --- | --- |

(17)

Cilj sheme pomoči je, da bi se lahko kmetje z zemljišči na okoljsko občutljivih območjih prilagodili na strožja pravila o uporabi gnoja ter da bi se nadomestila gospodarska izguba, ki jo utrpijo ti kmetje. Pomoč se izračuna na podlagi izgubljenega dohodka, pri čemer se upošteva običajna kmetijska praksa zunaj teh občutljivih območij. Odškodnina je bila po mnenju belgijskih organov potrebna tudi, da bi se izognili socialnim nemirom.

| (18) | Pomoč se dodeli kot odškodnina kmetom na teh občutljivih območij zaradi:






  (a) | manjšega pridelka, ki izhaja iz manjše uporabe gnojil in gnoja; |
| --- | --- | --- |

(18)

Pomoč se dodeli kot odškodnina kmetom na teh občutljivih območij zaradi:

(a)

manjšega pridelka, ki izhaja iz manjše uporabe gnojil in gnoja;

| (b) | dodatnih stroškov pri odstranjevanju gnoja; |
| --- | --- |

(b)

dodatnih stroškov pri odstranjevanju gnoja;

| (c) | dodatnih stroškov pri skladiščenju gnoja; |
| --- | --- |

(c)

dodatnih stroškov pri skladiščenju gnoja;

| (d) | dodatnega nakupa kemičnih gnojil. |
| --- | --- |

(d)

dodatnega nakupa kemičnih gnojil.

| (19) | Plačila kmetom kot odškodnina zaradi obveznosti po zakonodaji o gnojilih so po navedbah belgijskih organov temeljila na štirih pravnih aktih, in sicer:






  (a) | Odločbi flamske vlade z dne 20. decembra 1995 o odškodnini, ki se izplača kmetom za obveznosti po zakonodaji o gnojilih; |
| --- | --- | --- |

(19)

Plačila kmetom kot odškodnina zaradi obveznosti po zakonodaji o gnojilih so po navedbah belgijskih organov temeljila na štirih pravnih aktih, in sicer:

(a)

Odločbi flamske vlade z dne 20. decembra 1995 o odškodnini, ki se izplača kmetom za obveznosti po zakonodaji o gnojilih;

| (b) | Odločbi flamske vlade z dne 20. decembra 1995 o določitvi odškodnin za leti 1996 in 1997 po členu 15(9) Odredbe z dne 23. januarja 1991 o varstvu okolja pred onesnaževanjem z gnojem; |
| --- | --- |

(b)

Odločbi flamske vlade z dne 20. decembra 1995 o določitvi odškodnin za leti 1996 in 1997 po členu 15(9) Odredbe z dne 23. januarja 1991 o varstvu okolja pred onesnaževanjem z gnojem;

| (c) | Odločbi flamske vlade z dne 19. marca 1996 o določitvi dodatnih obveznosti glede odstranjevanja in pomoči pri dodatnih presežkih gnoja na območjih, na katerih se uporabljajo strožja pravila za trosenje gnoja; |
| --- | --- |

(c)

Odločbi flamske vlade z dne 19. marca 1996 o določitvi dodatnih obveznosti glede odstranjevanja in pomoči pri dodatnih presežkih gnoja na območjih, na katerih se uporabljajo strožja pravila za trosenje gnoja;

| (d) | Odločbi flamske vlade z dne 15. julija 1997 o spremembi Odločbe flamske vlade z dne 20. decembra 1995 o določitvi odškodnin za leti 1996 in 1997 po členu 15(9) Odredbe z dne 23. januarja 1991 o varstvu okolja pred onesnaževanjem z gnojem. |
| --- | --- |

(d)

Odločbi flamske vlade z dne 15. julija 1997 o spremembi Odločbe flamske vlade z dne 20. decembra 1995 o določitvi odškodnin za leti 1996 in 1997 po členu 15(9) Odredbe z dne 23. januarja 1991 o varstvu okolja pred onesnaževanjem z gnojem.

| (20) | Komisiji v skladu s členom 93 Pogodbe ES (zdaj člen 108(3) PDEU) ni bil priglašen noben izmed teh pravnih aktov. |
| --- | --- |

(20)

Komisiji v skladu s členom 93 Pogodbe ES (zdaj člen 108(3) PDEU) ni bil priglašen noben izmed teh pravnih aktov.

| (21) | Po navedbah belgijskih organov temelji politika na področju gnoja v Flandriji na Odločbi flamske vlade z dne 20. decembra 1995 o spremembi Odredbe z dne 23. januarja 1991 o varstvu okolja pred onesnaževanjem z gnojem. S to odločbo naj bi se zmanjšale okoljske težave, ki jih povzroča obogatitev površinske vode in podtalnice s fosfati in nitrati ter izpiranje fosfatov in nitratov v tla, pri čemer obstaja nevarnost pronicanja v podtalnico in površinsko vodo. Glede na poročilo o okolju in naravi v Flandriji je prispevek kmetijstva k obremenitvi okolja z nitrati in fosfati 56-odstoten. Sproščanje amonijaka iz zgradb za živino in polivanje gnojnice predstavlja 21 % emisij onesnaževal v Flandriji. |
| --- | --- |

(21)

Po navedbah belgijskih organov temelji politika na področju gnoja v Flandriji na Odločbi flamske vlade z dne 20. decembra 1995 o spremembi Odredbe z dne 23. januarja 1991 o varstvu okolja pred onesnaževanjem z gnojem. S to odločbo naj bi se zmanjšale okoljske težave, ki jih povzroča obogatitev površinske vode in podtalnice s fosfati in nitrati ter izpiranje fosfatov in nitratov v tla, pri čemer obstaja nevarnost pronicanja v podtalnico in površinsko vodo. Glede na poročilo o okolju in naravi v Flandriji je prispevek kmetijstva k obremenitvi okolja z nitrati in fosfati 56-odstoten. Sproščanje amonijaka iz zgradb za živino in polivanje gnojnice predstavlja 21 % emisij onesnaževal v Flandriji.

| (22) | V odločbi o gnoju so določeni cilji v zvezi z doseganjem in/ali ohranjanjem nujnih standardov kakovosti za tla, vodo (površinsko vodo in podtalnico) ter zrak. V njej je določeno, da se bodo omejitve glede uporabe gnoja postopoma poostrile. V prehodni fazi so tako mogoče prilagoditve. Standardi, ki urejajo uporabo gnojil, se bodo poostrili postopoma, razen na posebej občutljivih območjih, tj. vodnih in naravnih območjih, na katerih so strožja pravila začela veljati takoj. |
| --- | --- |

(22)

V odločbi o gnoju so določeni cilji v zvezi z doseganjem in/ali ohranjanjem nujnih standardov kakovosti za tla, vodo (površinsko vodo in podtalnico) ter zrak. V njej je določeno, da se bodo omejitve glede uporabe gnoja postopoma poostrile. V prehodni fazi so tako mogoče prilagoditve. Standardi, ki urejajo uporabo gnojil, se bodo poostrili postopoma, razen na posebej občutljivih območjih, tj. vodnih in naravnih območjih, na katerih so strožja pravila začela veljati takoj.

| (23) | V odločbi je tudi določeno, da naj bi se proizvodnja gnoja in glave živine v Flandriji ohranile na ravni iz leta 1992. Zato je uvedena politika lokalnega dovoljenja. Hkrati pa se bo dovoljenje za večja gospodarstva ob podaljšanju znižalo do 25 %. Živinorejski sektor je imel na voljo čas (do leta 2002) za odkritje načinov za zmanjšanje presežkov gnoja in njihovega učinka. |
| --- | --- |

(23)

V odločbi je tudi določeno, da naj bi se proizvodnja gnoja in glave živine v Flandriji ohranile na ravni iz leta 1992. Zato je uvedena politika lokalnega dovoljenja. Hkrati pa se bo dovoljenje za večja gospodarstva ob podaljšanju znižalo do 25 %. Živinorejski sektor je imel na voljo čas (do leta 2002) za odkritje načinov za zmanjšanje presežkov gnoja in njihovega učinka.

| (24) | Strožje omejitve so začele veljati s 1. januarjem 1996 na naslednjih področjih:






  (a) | zbirna in ohranitvena območja; |
| --- | --- | --- |

(24)

Strožje omejitve so začele veljati s 1. januarjem 1996 na naslednjih področjih:

(a)

zbirna in ohranitvena območja;

| (b) | naravna območja, naravni rezervati, gozdna zemljišča; |
| --- | --- |

(b)

naravna območja, naravni rezervati, gozdna zemljišča;

| (c) | območja iz direktive o pticah; |
| --- | --- |

(c)

območja iz direktive o pticah;

| (d) | doline in ekološko dragocena kmetijska območja; |
| --- | --- |

(d)

doline in ekološko dragocena kmetijska območja;

| (e) | na nitrate občutljiva zemljišča; |
| --- | --- |

(e)

na nitrate občutljiva zemljišča;

| (f) | s fosfati onesnažena zemljišča. |
| --- | --- |

(f)

s fosfati onesnažena zemljišča.

| (25) | Pri določitvi teh občutljivih območij so se po navedbah belgijskih organov upoštevale zahteve iz Direktive Sveta 91/676/EGS (4) o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov in Direktive Sveta 79/409/EGS (5) o ohranjanju prosto živečih ptic. |
| --- | --- |

(25)

Pri določitvi teh občutljivih območij so se po navedbah belgijskih organov upoštevale zahteve iz Direktive Sveta 91/676/EGS (4) o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov in Direktive Sveta 79/409/EGS (5) o ohranjanju prosto živečih ptic.

| (26) | V skladu z odločbo o gnoju so se od 1. januarja 1996 do 31. decembra 1998 po vsej Flandriji, razen na vodnih in naravnih območjih, uporabljale naslednje splošne omejitve pri uporabi gnojil in gnoja. Te omejitve so bile izražene v kg fosforjevega pentaoksida, v kg dušika iz kemičnih gnojil in v kg skupnega dopustnega dušika na leto, kot je prikazano v spodnji razpredelnici.








  Skupina kultur | Fosforjev pentaoksid | Dušik iz kemičnih gnojil | Skupni dušik |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Travinje | 170 | 250 | 450 |
| Koruza | 160 (1996)
  155 (1997)
  150 (1998) | 200 | 325 |
| Kulture z majhno potrebo po dušiku (6) | 125 | 125 | 170 |
| Druge kulture | 150 | 225 | 325 |

(26)

V skladu z odločbo o gnoju so se od 1. januarja 1996 do 31. decembra 1998 po vsej Flandriji, razen na vodnih in naravnih območjih, uporabljale naslednje splošne omejitve pri uporabi gnojil in gnoja. Te omejitve so bile izražene v kg fosforjevega pentaoksida, v kg dušika iz kemičnih gnojil in v kg skupnega dopustnega dušika na leto, kot je prikazano v spodnji razpredelnici.

Skupina kultur

Fosforjev pentaoksid

Dušik iz kemičnih gnojil

Skupni dušik

Travinje

170

250

450

Koruza

160 (1996)

155 (1997)

150 (1998)

200

325

Kulture z majhno potrebo po dušiku (6)

125

125

170

Druge kulture

150

225

325

| (27) | Belgijski organi so kot kazalnike ciljev, ki so jih želeli doseči od leta 2003 dalje, objavili naslednje omejitve.









  Skupina kultur | Fosforjev pentaoksid | Dušik iz kemičnih gnojil | Dušik iz hlevskega gnoja in drugih gnojil | Skupni dušik |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Travinje | 125 | 250 | 250 | 450 |
| Koruza | 100 | 130 | 225 | 275 |
| Kulture z majhno potrebo po dušiku (7) | 100 | 70 | 125 | 125 |
| Druge kulture | 100 | 150 | 200 | 275 |

(27)

Belgijski organi so kot kazalnike ciljev, ki so jih želeli doseči od leta 2003 dalje, objavili naslednje omejitve.

Skupina kultur

Fosforjev pentaoksid

Dušik iz kemičnih gnojil

Dušik iz hlevskega gnoja in drugih gnojil

Skupni dušik

Travinje

125

250

250

450

Koruza

100

130

225

275

Kulture z majhno potrebo po dušiku (7)

100

70

125

125

Druge kulture

100

150

200

275

| (28) | Na običajnem kmetijskem zemljišču je poleg teh količinskih omejitev prepovedano trositi gnoj ali druga organska gnojila med naslednjimi obdobji: od 21. septembra do 21. januarja, ob nedeljah in državnih praznikih, ob sobotah, razen ob tistih med 1. februarjem in 15. majem, ponoči (med 22.00 in 07.00) ter ko je zemljišče poplavljeno, zmrznjeno ali prekrito s snegom. |
| --- | --- |

(28)

Na običajnem kmetijskem zemljišču je poleg teh količinskih omejitev prepovedano trositi gnoj ali druga organska gnojila med naslednjimi obdobji: od 21. septembra do 21. januarja, ob nedeljah in državnih praznikih, ob sobotah, razen ob tistih med 1. februarjem in 15. majem, ponoči (med 22.00 in 07.00) ter ko je zemljišče poplavljeno, zmrznjeno ali prekrito s snegom.

| (29) | Na vodnih območjih se uporabljajo strožji standardi, bodisi ker so namenjena proizvodnji pitne vode bodisi ker so posebej občutljiva na izpiranje dušika. Pojem „vodna območja“ se nanaša na:






  (a) | zbirna območja ter zaščitena območja vrste II in III za podtalnico, razmejena glede na Odredbo z dne 24. januarja 1984 o določitvi ukrepov za upravljanje podtalnice; |
| --- | --- | --- |

(29)

Na vodnih območjih se uporabljajo strožji standardi, bodisi ker so namenjena proizvodnji pitne vode bodisi ker so posebej občutljiva na izpiranje dušika. Pojem „vodna območja“ se nanaša na:

(a)

zbirna območja ter zaščitena območja vrste II in III za podtalnico, razmejena glede na Odredbo z dne 24. januarja 1984 o določitvi ukrepov za upravljanje podtalnice;

| (b) | občutljiva območja, ki jih je opredelila flamska vlada, na katerih so potrebni strožji standardi v okviru bazenov površinskih vod pod hidrografskim nivojem, namenjenih za proizvodnjo pitne vode, kot so bila razmejena na podlagi Zakona z dne 26. marca 1971 o varstvu površinskih voda pred onesnaževanjem; |
| --- | --- |

(b)

občutljiva območja, ki jih je opredelila flamska vlada, na katerih so potrebni strožji standardi v okviru bazenov površinskih vod pod hidrografskim nivojem, namenjenih za proizvodnjo pitne vode, kot so bila razmejena na podlagi Zakona z dne 26. marca 1971 o varstvu površinskih voda pred onesnaževanjem;

| (c) | območja z na nitrate občutljivimi zemljišči, na katerih so potrebni strožji standardi, kot jih je flamska vlada določila in razmejila na podlagi Odredbe z dne 24. januarja 1984 o določitvi ukrepov za upravljanje podtalnice. |
| --- | --- |

(c)

območja z na nitrate občutljivimi zemljišči, na katerih so potrebni strožji standardi, kot jih je flamska vlada določila in razmejila na podlagi Odredbe z dne 24. januarja 1984 o določitvi ukrepov za upravljanje podtalnice.

| (30) | V spodnji razpredelnici so prikazani standardi, s katerimi se ureja uporaba gnoja od 1. januarja 1996 na vodnih območjih. Ta pravila temeljijo na standardih pridelka za naštete skupine kultur in na okoljsko sprejemljivih izgubah za ta območja. Količine so izražene v kg polifosfata P2O5 in v kg dušika na hektar letno.









  Skupina kultur | Fosforjev pentaoksid | Dušik iz kemičnih gnojil | Dušik iz hlevskega gnoja in drugih gnojil | Skupni dušik |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Travinje | 120 | 200 | 200 | 350 |
| Koruza | 100 | 150 | 170 | 275 |
| Kulture z majhno potrebo po dušiku | 80 | 70 | 125 | 125 |
| Druge kulture | 100 | 150 | 170 | 275 |

(30)

V spodnji razpredelnici so prikazani standardi, s katerimi se ureja uporaba gnoja od 1. januarja 1996 na vodnih območjih. Ta pravila temeljijo na standardih pridelka za naštete skupine kultur in na okoljsko sprejemljivih izgubah za ta območja. Količine so izražene v kg polifosfata P2O5 in v kg dušika na hektar letno.

Skupina kultur

Fosforjev pentaoksid

Dušik iz kemičnih gnojil

Dušik iz hlevskega gnoja in drugih gnojil

Skupni dušik

Travinje

120

200

200

350

Koruza

100

150

170

275

Kulture z majhno potrebo po dušiku

80

70

125

125

Druge kulture

100

150

170

275

| (31) | Trosenje gnoja je na vodnih območjih prepovedano od 1. septembra do vključno 21. januarja, razen v conah A in B območij, ki so v uporabi kot zbirna območja za površinsko vodo, na katerih se prepoved podaljša do vključno 15. februarja. |
| --- | --- |

(31)

Trosenje gnoja je na vodnih območjih prepovedano od 1. septembra do vključno 21. januarja, razen v conah A in B območij, ki so v uporabi kot zbirna območja za površinsko vodo, na katerih se prepoved podaljša do vključno 15. februarja.

| (32) | Pojem „naravna območja“ se nanaša na:






  (a) | območja dolin in ekološko dragocena kmetijska območja, kot je navedeno v načrtih za razvoj podeželja v Zakonu z dne 29. marca 1962 o organizaciji državnega in urbanističnega načrtovanja; |
| --- | --- | --- |

(32)

Pojem „naravna območja“ se nanaša na:

(a)

območja dolin in ekološko dragocena kmetijska območja, kot je navedeno v načrtih za razvoj podeželja v Zakonu z dne 29. marca 1962 o organizaciji državnega in urbanističnega načrtovanja;

| (b) | posebna zaščitena območja, razmejena z Odločbo flamske vlade z dne 17. oktobra 1988; |
| --- | --- |

(b)

posebna zaščitena območja, razmejena z Odločbo flamske vlade z dne 17. oktobra 1988;

| (c) | posebne habitate in sosednje varovalne pasove; |
| --- | --- |

(c)

posebne habitate in sosednje varovalne pasove;

| (d) | gozdna območja, naravna območja, območja naravnega razvoja ali naravne rezervate, kot je navedeno v načrtih za razvoj podeželja v Zakonu z dne 29. marca 1962 o organizaciji državnega in urbanističnega načrtovanja, pri čemer so se prehodni ukrepi uporabljali do 31. decembra 1997. |
| --- | --- |

(d)

gozdna območja, naravna območja, območja naravnega razvoja ali naravne rezervate, kot je navedeno v načrtih za razvoj podeželja v Zakonu z dne 29. marca 1962 o organizaciji državnega in urbanističnega načrtovanja, pri čemer so se prehodni ukrepi uporabljali do 31. decembra 1997.

| (33) | V spodnji razpredelnici so prikazani standardi, s katerimi se ureja uporaba gnoja od 1. januarja 1996 na naravnih območjih. Ta pravila temeljijo na standardih pridelka za naštete skupine kultur in na okoljsko sprejemljivih izgubah za ta območja. Količine so izražene v kg difosforjevega pentaoksida in v kg dušika na hektar letno.








  Skupina kultur | Fosforjev pentaoksid | Dušik iz kemičnih gnojil | Skupni dušik |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Travinje | 120 | 200 | 400 |
| Koruza | 100 | 150 | 275 |
| Kulture z majhno potrebo po dušiku | 80 | 70 | 125 |
| Druge kulture | 100 | 150 | 275 |

(33)

V spodnji razpredelnici so prikazani standardi, s katerimi se ureja uporaba gnoja od 1. januarja 1996 na naravnih območjih. Ta pravila temeljijo na standardih pridelka za naštete skupine kultur in na okoljsko sprejemljivih izgubah za ta območja. Količine so izražene v kg difosforjevega pentaoksida in v kg dušika na hektar letno.

Skupina kultur

Fosforjev pentaoksid

Dušik iz kemičnih gnojil

Skupni dušik

Travinje

120

200

400

Koruza

100

150

275

Kulture z majhno potrebo po dušiku

80

70

125

Druge kulture

100

150

275

| (34) | Trosenje gnoja je na naravnih območjih prepovedano od 1. septembra do vključno 21. januarja, na območjih travinj, pomembnih za ohranitev ptic, pa se lahko gnojenje prepove tudi od 1. aprila do 30. junija. Poleg tega je od 1. januarja 1998 prepovedano nanašati kakršno koli gnojilo na gozdna območja, naravna območja, območja naravnega razvoja ali naravne rezervate, razen iztrebkov živine, ki se pase na zemljišču, pri čemer je največja dovoljena gostota živali čez leto 2 glavi velike živine na izmerjeni ha. Začasno oprostitev od te prepovedi lahko pridobijo družinske kmetije. |
| --- | --- |

(34)

Trosenje gnoja je na naravnih območjih prepovedano od 1. septembra do vključno 21. januarja, na območjih travinj, pomembnih za ohranitev ptic, pa se lahko gnojenje prepove tudi od 1. aprila do 30. junija. Poleg tega je od 1. januarja 1998 prepovedano nanašati kakršno koli gnojilo na gozdna območja, naravna območja, območja naravnega razvoja ali naravne rezervate, razen iztrebkov živine, ki se pase na zemljišču, pri čemer je največja dovoljena gostota živali čez leto 2 glavi velike živine na izmerjeni ha. Začasno oprostitev od te prepovedi lahko pridobijo družinske kmetije.

| (35) | Odškodnina se na podlagi odločbe o gnoju avtomatično izplača le pri travinjah in koruzi. Predpostavlja se, da manjše ravni uporabe gnojila pri drugih kulturah ne bodo povzročile manjšega pridelka. Kmet lahko v tem primeru vseeno dobi odškodnino, če lahko izgube dokaže. |
| --- | --- |

(35)

Odškodnina se na podlagi odločbe o gnoju avtomatično izplača le pri travinjah in koruzi. Predpostavlja se, da manjše ravni uporabe gnojila pri drugih kulturah ne bodo povzročile manjšega pridelka. Kmet lahko v tem primeru vseeno dobi odškodnino, če lahko izgube dokaže.

| (36) | Odškodnina zaradi sprememb v pridelku travinj se izračuna na podlagi razlike med dovoljenim standardom za gnojila na območjih zunaj občutljivih območij in dovoljenimi standardi na občutljivih območjih, pri čemer je treba razlikovati med površinami na vodnih in na naravnih območjih. S to pomočjo naj bi se nadomestila izguba pridelka in donosnosti, ki nastane zaradi teh zmanjšanj. |
| --- | --- |

(36)

Odškodnina zaradi sprememb v pridelku travinj se izračuna na podlagi razlike med dovoljenim standardom za gnojila na območjih zunaj občutljivih območij in dovoljenimi standardi na občutljivih območjih, pri čemer je treba razlikovati med površinami na vodnih in na naravnih območjih. S to pomočjo naj bi se nadomestila izguba pridelka in donosnosti, ki nastane zaradi teh zmanjšanj.

| (37) | Izhodišče za izračun pomoči je povprečna pol bruto marža v BEF/ha za zadnja tri leta pred dodelitvijo odškodnine glede na zakonik o dohodnini. Razlikovati je treba med zemljiščem, ki se uporablja za mlečno živinorejo, in drugimi travinjami. Flandrija je zaradi izračuna pol bruto marže razdeljena na 13 območij, odvisno od kmetijskih značilnosti zadevnega območja. |
| --- | --- |

(37)

Izhodišče za izračun pomoči je povprečna pol bruto marža v BEF/ha za zadnja tri leta pred dodelitvijo odškodnine glede na zakonik o dohodnini. Razlikovati je treba med zemljiščem, ki se uporablja za mlečno živinorejo, in drugimi travinjami. Flandrija je zaradi izračuna pol bruto marže razdeljena na 13 območij, odvisno od kmetijskih značilnosti zadevnega območja.

| (38) | Za travinje v uporabi proizvajalcev mleka je najvišja pol bruto marža na območju Antwerp Kempenland (55 700 BEF/ha), najnižja na področju sipin (33 167 BEF/ha), povprečje za celotno Flandrijo pa je 44 160 BEF/ha. Za travinje, ki niso v uporabi proizvajalcev mleka, je najvišja pol bruto marža v peščeni/ilovnati regiji Zahodne Flandrije (36 100 BEF/ha), najnižja na področju sipin (24 633 BEF/ha), povprečje za celotno Flandrijo pa je 31 941 BEF/ha. |
| --- | --- |

(38)

Za travinje v uporabi proizvajalcev mleka je najvišja pol bruto marža na območju Antwerp Kempenland (55 700 BEF/ha), najnižja na področju sipin (33 167 BEF/ha), povprečje za celotno Flandrijo pa je 44 160 BEF/ha. Za travinje, ki niso v uporabi proizvajalcev mleka, je najvišja pol bruto marža v peščeni/ilovnati regiji Zahodne Flandrije (36 100 BEF/ha), najnižja na področju sipin (24 633 BEF/ha), povprečje za celotno Flandrijo pa je 31 941 BEF/ha.

| (39) | Odškodnina za vodna območja temelji na dejstvu, da je najvišja dovoljena raven uporabe dušika določena na 350 kg/ha, na običajnih območjih pa na 450 kg/ha. To ustreza 22-odstotnemu zmanjšanju. Belgijski organi so glede na zakon o manjši donosnosti izračunali, da bodo zaradi tega pridelki za 15 % manjši. Učinek na donosnost kmetijskega gospodarstva pa bo večji. Belgijski organi so po odbitku fiksnih stroškov izračunali, da znaša pol bruto marža v povprečju 40 % celotnega pridelka. Tako bo zmanjšanje pol bruto marže zaradi za 15 % manjšega pridelka 37,5-odstotno (15 % × 100/40). Osnova za plačilo odškodnine za manjše pridelke na zadevnem območju je torej pol bruto marža × 37,5 %. Hkrati morajo kmetje na vodnih območjih uporabiti 50 kg/ha manj kemičnih gnojil. S tem se prihrani 800 BEF (50 kg N × 16 BEF/kg). Zato se ta znesek odšteje od pomoči, ki se izplača. |
| --- | --- |

(39)

Odškodnina za vodna območja temelji na dejstvu, da je najvišja dovoljena raven uporabe dušika določena na 350 kg/ha, na običajnih območjih pa na 450 kg/ha. To ustreza 22-odstotnemu zmanjšanju. Belgijski organi so glede na zakon o manjši donosnosti izračunali, da bodo zaradi tega pridelki za 15 % manjši. Učinek na donosnost kmetijskega gospodarstva pa bo večji. Belgijski organi so po odbitku fiksnih stroškov izračunali, da znaša pol bruto marža v povprečju 40 % celotnega pridelka. Tako bo zmanjšanje pol bruto marže zaradi za 15 % manjšega pridelka 37,5-odstotno (15 % × 100/40). Osnova za plačilo odškodnine za manjše pridelke na zadevnem območju je torej pol bruto marža × 37,5 %. Hkrati morajo kmetje na vodnih območjih uporabiti 50 kg/ha manj kemičnih gnojil. S tem se prihrani 800 BEF (50 kg N × 16 BEF/kg). Zato se ta znesek odšteje od pomoči, ki se izplača.

| (40) | Odškodnina za naravna območja temelji na enakih načelih. Na naravnem območju je najvišja dovoljena raven uporabe dušika 400 kg/ha, na običajnih območjih pa 450 kg/ha, kar ustreza 11-odstotnemu zmanjšanju. Po izračunih belgijskih organov bodo zaradi tega pridelki za 7 % manjši. Zmanjšanje pol bruto marže bo zaradi za 7 % manjšega pridelka 17,5-odstotno (7 % × 100/40). Osnova za plačilo odškodnine za manjše pridelke na naravnih območjih je torej pol bruto marža × 17,5 %. Enako zmanjšanje pomoči v višini 800 BEF (glej zgornji odstavek 39) se uporabi tudi v zvezi s prihranki zaradi manjše porabe gnojil |
| --- | --- |

(40)

Odškodnina za naravna območja temelji na enakih načelih. Na naravnem območju je najvišja dovoljena raven uporabe dušika 400 kg/ha, na običajnih območjih pa 450 kg/ha, kar ustreza 11-odstotnemu zmanjšanju. Po izračunih belgijskih organov bodo zaradi tega pridelki za 7 % manjši. Zmanjšanje pol bruto marže bo zaradi za 7 % manjšega pridelka 17,5-odstotno (7 % × 100/40). Osnova za plačilo odškodnine za manjše pridelke na naravnih območjih je torej pol bruto marža × 17,5 %. Enako zmanjšanje pomoči v višini 800 BEF (glej zgornji odstavek 39) se uporabi tudi v zvezi s prihranki zaradi manjše porabe gnojil

| (41) | V spodnji razpredelnici so povzete najvišja, najnižja in povprečna stopnja pomoči, ki se izplačajo.








  Travinje v uporabi proizvajalcev mleka | Pol bruto marža (PBM) | Stopnja pomoči na vodnih območjihFOR-L_2013285SL.01000801.notes.0001.xml.jpg | Stopnja pomoči na naravnih območjihFOR-L_2013285SL.01000801.notes.0002.xml.jpg |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Antwerp Kempenland | 55 700 | 20 088 | 8 948 |
| Sipine | 33 167 | 11 638 | 5 004 |
| Povprečje | 44 160 | 15 760 | 9 928 |
| Druge travinje | pol bruto marža (PBM) | stopnja pomoči na vodnih območjihFOR-L_2013285SL.01000801.notes.0003.xml.jpg | stopnja pomoči na naravnih območjihFOR-L_2013285SL.01000801.notes.0004.xml.jpg |
| Zahodna Flandrija peščena/ilovnata regija | 36 100 | 12 738 | 5 518 |
| Sipine | 24 633 | 8 437 | 3 511 |
| Povprečje | 31 941 | 11 177 | 4 789 |

(41)

V spodnji razpredelnici so povzete najvišja, najnižja in povprečna stopnja pomoči, ki se izplačajo.

Travinje v uporabi proizvajalcev mleka

Pol bruto marža (PBM)

Stopnja pomoči na vodnih območjih

Stopnja pomoči na naravnih območjih

Antwerp Kempenland

55 700

20 088

8 948

Sipine

33 167

11 638

5 004

Povprečje

44 160

15 760

9 928

Druge travinje

pol bruto marža (PBM)

stopnja pomoči na vodnih območjih

stopnja pomoči na naravnih območjih

Zahodna Flandrija peščena/ilovnata regija

36 100

12 738

5 518

Sipine

24 633

8 437

3 511

Povprečje

31 941

11 177

4 789

| (42) | Belgijski organi poudarjajo, da so to najvišje stopnje odškodnin na hektar. Skupno območje travinj, upravičenih do odškodnine, je 31 003 ha, od tega jih je 17 468 ha na vodnih območjih in 13 535 ha na naravnih območjih. Najvišja teoretično izplačana odškodnina bi lahko na vodnih območjih znašala 202 822 411 BEF, na naravnih pa 65 900 155 BEF. Vendar je zaradi nižjih stopenj za travinje, ki niso v uporabi proizvajalcev mleka, dejanska odškodnina, dodeljena za travinje, znašala 250 275 012 BEF na leto, od česar je bilo za vodna območja dodeljenih 186 505 640 BEF, za naravna območja pa 63 769 372 BEF. To razliko med najvišjimi teoretičnimi stopnjami pomoči in dejansko izplačanimi stopnjami pomoči so po navedbah belgijskih organov povzročili številni dejavniki, zlasti dejstvo, da se odškodnina izplača le za travinje, ki jih je ista kmetija leta 1994 že uporabljala kot travinje. |
| --- | --- |

(42)

Belgijski organi poudarjajo, da so to najvišje stopnje odškodnin na hektar. Skupno območje travinj, upravičenih do odškodnine, je 31 003 ha, od tega jih je 17 468 ha na vodnih območjih in 13 535 ha na naravnih območjih. Najvišja teoretično izplačana odškodnina bi lahko na vodnih območjih znašala 202 822 411 BEF, na naravnih pa 65 900 155 BEF. Vendar je zaradi nižjih stopenj za travinje, ki niso v uporabi proizvajalcev mleka, dejanska odškodnina, dodeljena za travinje, znašala 250 275 012 BEF na leto, od česar je bilo za vodna območja dodeljenih 186 505 640 BEF, za naravna območja pa 63 769 372 BEF. To razliko med najvišjimi teoretičnimi stopnjami pomoči in dejansko izplačanimi stopnjami pomoči so po navedbah belgijskih organov povzročili številni dejavniki, zlasti dejstvo, da se odškodnina izplača le za travinje, ki jih je ista kmetija leta 1994 že uporabljala kot travinje.

| (43) | Za upad pridelka koruze se uporablja pavšalna pomoč v višini 3 600 BEF/ha, če se ta koruza še vedno goji na isti parceli in ni posejana na nekdanji travinji, ki je bila preorana. Ta pomoč temelji na ocenah, da je pri koruzi povprečna pridelava suhe snovi 14 500 kg/ha, povprečni upad pridelka, ki izhaja iz strožjih standardov, pa 900 kg/ha. Na podlagi lastne cene, ocenjene na 4 BEF/kg suhe snovi, nastane zaradi tega izpad dohodka v višini 3 600 BEF. |
| --- | --- |

(43)

Za upad pridelka koruze se uporablja pavšalna pomoč v višini 3 600 BEF/ha, če se ta koruza še vedno goji na isti parceli in ni posejana na nekdanji travinji, ki je bila preorana. Ta pomoč temelji na ocenah, da je pri koruzi povprečna pridelava suhe snovi 14 500 kg/ha, povprečni upad pridelka, ki izhaja iz strožjih standardov, pa 900 kg/ha. Na podlagi lastne cene, ocenjene na 4 BEF/kg suhe snovi, nastane zaradi tega izpad dohodka v višini 3 600 BEF.

| (44) | Kmete se poleg tega spodbuja, naj po koruzi posejejo travo, s čimer zmanjšajo izčrpanje nitratov iz tal in njihovo izpiranje. V ta namen je bila dodeljena dodatna pomoč v višini 3 600 BEF/ha. Ta pomoč po navedbah belgijskih organov krije le stroške semena za travo. |
| --- | --- |

(44)

Kmete se poleg tega spodbuja, naj po koruzi posejejo travo, s čimer zmanjšajo izčrpanje nitratov iz tal in njihovo izpiranje. V ta namen je bila dodeljena dodatna pomoč v višini 3 600 BEF/ha. Ta pomoč po navedbah belgijskih organov krije le stroške semena za travo.

| (45) | Kmetijskim gospodarstvom na vodnih in naravnih območjih je dodeljena pomoč za kritje dodatnih stroškov, nastalih pri odstranjevanju presežkov gnoja, ki izhajajo iz nižjih meja uporabe gnoja. |
| --- | --- |

(45)

Kmetijskim gospodarstvom na vodnih in naravnih območjih je dodeljena pomoč za kritje dodatnih stroškov, nastalih pri odstranjevanju presežkov gnoja, ki izhajajo iz nižjih meja uporabe gnoja.

| (46) | Pomoč je dodeljena, če ima kmetijsko gospodarstvo dodatne presežke gnoja, ki so se nakopičili zaradi strožjih standardov, s katerimi se ureja uporaba gnoja. Za izračun pomoči se razlikuje med:






  (a) | družinskimi živinorejskimi kmetijami in drugimi živinorejskimi gospodarstvi, ki med leti 1993 in 1996 niso pridobila dodatnih ornih zemljišč; pri izračunu možnosti za odstranjevanje gnoja se upošteva površina ornih zemljišč glede na register iz leta 1996; |
| --- | --- | --- |

(46)

Pomoč je dodeljena, če ima kmetijsko gospodarstvo dodatne presežke gnoja, ki so se nakopičili zaradi strožjih standardov, s katerimi se ureja uporaba gnoja. Za izračun pomoči se razlikuje med:

(a)

družinskimi živinorejskimi kmetijami in drugimi živinorejskimi gospodarstvi, ki med leti 1993 in 1996 niso pridobila dodatnih ornih zemljišč; pri izračunu možnosti za odstranjevanje gnoja se upošteva površina ornih zemljišč glede na register iz leta 1996;

| (b) | živinorejskimi gospodarstvi, ki niso družinska, ki so med leti 1993 in 1996 pridobila dodatna zemljišča; površina, ki se upošteva pri izračunu možnosti za odstranjevanje gnoja, temelji na ornih zemljiščih, prijavljenih leta 1994 (stanje na kmetijskem gospodarstvu v letu 1993). |
| --- | --- |

(b)

živinorejskimi gospodarstvi, ki niso družinska, ki so med leti 1993 in 1996 pridobila dodatna zemljišča; površina, ki se upošteva pri izračunu možnosti za odstranjevanje gnoja, temelji na ornih zemljiščih, prijavljenih leta 1994 (stanje na kmetijskem gospodarstvu v letu 1993).

| (47) | Za izračun pomoči se uporabi tehtano povprečje, ki temelji na izračunu števila živali posamezne vrste (govedo, prašiči, perutnina, drugo) v Flandriji in običajni mineralni sestavi gnoja posamezne vrste v smislu vsebnosti mineralov. |
| --- | --- |

(47)

Za izračun pomoči se uporabi tehtano povprečje, ki temelji na izračunu števila živali posamezne vrste (govedo, prašiči, perutnina, drugo) v Flandriji in običajni mineralni sestavi gnoja posamezne vrste v smislu vsebnosti mineralov.

| (48) | Na tej podlagi je ocenjeno, da vsaka tona gnoja vsebuje 6,6 kg dušika in 4,2 kg difosforjevega pentaoksida. |
| --- | --- |

(48)

Na tej podlagi je ocenjeno, da vsaka tona gnoja vsebuje 6,6 kg dušika in 4,2 kg difosforjevega pentaoksida.

| (49) | Pomoč se izplača na enoto minerala (na kg difosforjevega pentaoksida (P2O5) in na kg dušika (N)), upravičenega do odškodnine. Raven plačila je določena glede na lokacijo kmetijskega gospodarstva. Znesek pomoči, ki se izplača, znaša:






  (a) | 13 BEF/enoto – za kmetijska gospodarstva v „belih“ občinah z revidirano proizvodnjo < 75 kg P2O5/ha, |
| --- | --- | --- |

(49)

Pomoč se izplača na enoto minerala (na kg difosforjevega pentaoksida (P2O5) in na kg dušika (N)), upravičenega do odškodnine. Raven plačila je določena glede na lokacijo kmetijskega gospodarstva. Znesek pomoči, ki se izplača, znaša:

(a)

13 BEF/enoto – za kmetijska gospodarstva v „belih“ občinah z revidirano proizvodnjo < 75 kg P2O5/ha,

| (b) | 20 BEF/enoto – za kmetijska gospodarstva v „sivih“ občinah z revidirano proizvodnjo med 75 in 125 kg P2O5/ha, |
| --- | --- |

(b)

20 BEF/enoto – za kmetijska gospodarstva v „sivih“ občinah z revidirano proizvodnjo med 75 in 125 kg P2O5/ha,

| (c) | 27 BEF/enoto – za eno kmetijsko gospodarstvo v občini z revidirano proizvodnjo > 125 kg P2O5/ha. |
| --- | --- |

(c)

27 BEF/enoto – za eno kmetijsko gospodarstvo v občini z revidirano proizvodnjo > 125 kg P2O5/ha.

| (50) | Za občine z višjimi revidiranimi proizvodnjami so zneski pomoči višji, ker je treba gnoj prepeljati čez daljše razdalje. |
| --- | --- |

(50)

Za občine z višjimi revidiranimi proizvodnjami so zneski pomoči višji, ker je treba gnoj prepeljati čez daljše razdalje.

| (51) | Poleg tega se pomoč izplača tudi kot odškodnina za kmete, ki ne morejo več izkoriščati pogodbenih dogovorov s sosednjimi kmetijami, da bi presežke gnoja trosili na navedene kmetije. Da bi bilo kmetijsko gospodarstvo upravičeno do odškodnine, je moralo leta 1995 skleniti dogovor za odstranjevanje presežkov gnoja z uporabnikom z zemljiščem na območju, na katerem se uporabljajo strožji standardi, nahajati pa se mora v občini z revidirano proizvodnjo nad 100 kg P2O5/ha. Odškodnina se izplača na enoto minerala, tj. na kg P2O5 ali na kg N, ki ni bila oddana tem uporabnikom. Največja količina, ki je lahko upravičena do nadomestila, je razlika v možnostih za odstranjevanje med običajnimi standardi, s katerimi se ureja uporaba gnoja, in standardi, ki se uporabljajo na območjih, za katera veljajo strožja pravila. Raven plačila je določena glede na lokacijo kmetijskega gospodarstva, in sicer:






  (a) | 27 BEF/enoto – za eno kmetijsko gospodarstvo v občini z revidirano proizvodnjo > 125 kg P2O5/ha; |
| --- | --- | --- |

(51)

Poleg tega se pomoč izplača tudi kot odškodnina za kmete, ki ne morejo več izkoriščati pogodbenih dogovorov s sosednjimi kmetijami, da bi presežke gnoja trosili na navedene kmetije. Da bi bilo kmetijsko gospodarstvo upravičeno do odškodnine, je moralo leta 1995 skleniti dogovor za odstranjevanje presežkov gnoja z uporabnikom z zemljiščem na območju, na katerem se uporabljajo strožji standardi, nahajati pa se mora v občini z revidirano proizvodnjo nad 100 kg P2O5/ha. Odškodnina se izplača na enoto minerala, tj. na kg P2O5 ali na kg N, ki ni bila oddana tem uporabnikom. Največja količina, ki je lahko upravičena do nadomestila, je razlika v možnostih za odstranjevanje med običajnimi standardi, s katerimi se ureja uporaba gnoja, in standardi, ki se uporabljajo na območjih, za katera veljajo strožja pravila. Raven plačila je določena glede na lokacijo kmetijskega gospodarstva, in sicer:

(a)

27 BEF/enoto – za eno kmetijsko gospodarstvo v občini z revidirano proizvodnjo > 125 kg P2O5/ha;

| (b) | 20 BEF/enoto za vsa druga kmetijska gospodarstva. |
| --- | --- |

(b)

20 BEF/enoto za vsa druga kmetijska gospodarstva.

| (52) | Družinska živinorejska gospodarstva s presežki gnoja na parcelah bazena pod hidrografskim nivojem za zbiranje površinskih vod v vasi Kluizen ali na nitrate občutljivih zemljiščih na bregovih reke Maas lahko izkoristijo obveznost banke za gnoj, ki sprejema dodatne presežke gnoja, nastale zaradi strožjih standardov, s katerimi se ureja uporaba gnoja. V tem primeru se odškodnina zaradi odstranjevanja in skladiščenja gnoja zmanjša sorazmerno s količino mineralov, za katere je banka za gnoj zagotovila pomoč. |
| --- | --- |

(52)

Družinska živinorejska gospodarstva s presežki gnoja na parcelah bazena pod hidrografskim nivojem za zbiranje površinskih vod v vasi Kluizen ali na nitrate občutljivih zemljiščih na bregovih reke Maas lahko izkoristijo obveznost banke za gnoj, ki sprejema dodatne presežke gnoja, nastale zaradi strožjih standardov, s katerimi se ureja uporaba gnoja. V tem primeru se odškodnina zaradi odstranjevanja in skladiščenja gnoja zmanjša sorazmerno s količino mineralov, za katere je banka za gnoj zagotovila pomoč.

| (53) | Zato ker je bilo trosenje gnoja na vodnih in naravnih območjih prepovedano od 1. septembra in ne od 21. septembra kot na drugih območjih, so imeli nekateri kmetje težave, saj se gnoj na mnogih kmetijah trosi po žetvi, ki jo za številne kulture opravijo po (letnem) datumu začetka prepovedi. To na vodnih in naravnih območjih ni bilo več mogoče. Belgijski organi ocenjujejo, da bi ta gospodarstva zaradi tega potrebovala dodatne zmogljivosti za skladiščenje gnoja za tri mesece. |
| --- | --- |

(53)

Zato ker je bilo trosenje gnoja na vodnih in naravnih območjih prepovedano od 1. septembra in ne od 21. septembra kot na drugih območjih, so imeli nekateri kmetje težave, saj se gnoj na mnogih kmetijah trosi po žetvi, ki jo za številne kulture opravijo po (letnem) datumu začetka prepovedi. To na vodnih in naravnih območjih ni bilo več mogoče. Belgijski organi ocenjujejo, da bi ta gospodarstva zaradi tega potrebovala dodatne zmogljivosti za skladiščenje gnoja za tri mesece.

| (54) | Standardi, s katerimi se ureja uporaba gnoja na običajnih območjih ter na vodnih in naravnih območjih, se razlikujejo za približno 50 kg P2O5/ha. V eni toni gnoja je v povprečju 5,2 kg P2O5, zato 50 kg P2O5/ha ustreza približno 10 tonam zahtevane skladiščne zmogljivosti na ha. |
| --- | --- |

(54)

Standardi, s katerimi se ureja uporaba gnoja na običajnih območjih ter na vodnih in naravnih območjih, se razlikujejo za približno 50 kg P2O5/ha. V eni toni gnoja je v povprečju 5,2 kg P2O5, zato 50 kg P2O5/ha ustreza približno 10 tonam zahtevane skladiščne zmogljivosti na ha.

| (55) | Belgijski organi na podlagi ocene, da je strošek gradnje 500 m3 velike skladiščne zmogljivosti 1 263 120 BEF, predvidevajo, da zagotavljanje potrebne skladiščne zmogljivosti pomeni naložbo v višini približno 2 500 BEF na tono skladiščne zmogljivosti, kar se bo amortiziralo v 20 letih, in je torej enaka 125 BEF/t na leto. Tako se kmetom, ki proizvajajo hlevski gnoj ter imajo orna zemljišča na območjih, na katerih se uporabljajo strožja pravila o uporabi in trosenju gnoja, izplača letna odškodnina v višini 1 250 BEF na hektar. |
| --- | --- |

(55)

Belgijski organi na podlagi ocene, da je strošek gradnje 500 m3 velike skladiščne zmogljivosti 1 263 120 BEF, predvidevajo, da zagotavljanje potrebne skladiščne zmogljivosti pomeni naložbo v višini približno 2 500 BEF na tono skladiščne zmogljivosti, kar se bo amortiziralo v 20 letih, in je torej enaka 125 BEF/t na leto. Tako se kmetom, ki proizvajajo hlevski gnoj ter imajo orna zemljišča na območjih, na katerih se uporabljajo strožja pravila o uporabi in trosenju gnoja, izplača letna odškodnina v višini 1 250 BEF na hektar.

| (56) | Kmetje, ki so leta 1996 prejeli to odškodnino zaradi skladiščenja gnoja po odločbi o gnoju, istega leto ne morejo dobiti subvencioniranih obrestnih mer ali kapitalskih premij za gradnjo skladiščnih zmogljivosti za hlevski gnoj iz flamskega kmetijskega investicijskega sklada (VLF). |
| --- | --- |

(56)

Kmetje, ki so leta 1996 prejeli to odškodnino zaradi skladiščenja gnoja po odločbi o gnoju, istega leto ne morejo dobiti subvencioniranih obrestnih mer ali kapitalskih premij za gradnjo skladiščnih zmogljivosti za hlevski gnoj iz flamskega kmetijskega investicijskega sklada (VLF).

| (57) | Belgijski organi predvidevajo, da bodo skušali kmetje z zemljišči na vodnih območjih, ki z uporabo živalskega gnoja ne morejo v celoti doseči dovoljene količine dušika na hektar, ravni proizvodnje ohranjati z uporabo dodatnih kemičnih gnojil, zlasti za „druge kulture“ in za koruzo. |
| --- | --- |

(57)

Belgijski organi predvidevajo, da bodo skušali kmetje z zemljišči na vodnih območjih, ki z uporabo živalskega gnoja ne morejo v celoti doseči dovoljene količine dušika na hektar, ravni proizvodnje ohranjati z uporabo dodatnih kemičnih gnojil, zlasti za „druge kulture“ in za koruzo.

| (58) | Ta kmetijska gospodarstva bodo po predvidevanjih porabila dodatnih 60 kg N/ha s ceno 16 BEF/kg. Tako znaša pomoč, ki se izplača, 960 BEF (60 × 16), kar je zaokroženo na pavšalni znesek 1 000 BEF/ha. |
| --- | --- |

(58)

Ta kmetijska gospodarstva bodo po predvidevanjih porabila dodatnih 60 kg N/ha s ceno 16 BEF/kg. Tako znaša pomoč, ki se izplača, 960 BEF (60 × 16), kar je zaokroženo na pavšalni znesek 1 000 BEF/ha.

| (59) | Kmetje, ki so imeli leta 1994 v lasti orna zemljišča,na vodnih in naravnih območjih lahko banko za gnoj, ki je odgovorna za upravljanje sheme, zaprosijo za odškodnino na navedenih območjih. Na zemljevidih in načrtih morajo označiti vsako parcelo svojih ornih zemljišč ter navesti načrt pridelovanja kultur za leto 1994 in za leto oddaje vloge. Odškodnina se izračuna na podlagi najstrožjih standardov za uporabo in trosenje gnoja, če se orna zemljišča nahajajo na več območjih ali conah. Banka za gnoj pregleda vloge in zadevne osebe obvesti o znesku odškodnine, pri čemer uporabi vse razpoložljive informacije. Odškodnina se ne plača za zneske, nižje od 1 000 BEF. Vlagatelji se lahko pritožijo pri flamskem ministru za okolje, ki mora odločitev izdati v šestih mesecih, sicer se domneva, da se pritožbi ugodi. |
| --- | --- |

(59)

Kmetje, ki so imeli leta 1994 v lasti orna zemljišča,na vodnih in naravnih območjih lahko banko za gnoj, ki je odgovorna za upravljanje sheme, zaprosijo za odškodnino na navedenih območjih. Na zemljevidih in načrtih morajo označiti vsako parcelo svojih ornih zemljišč ter navesti načrt pridelovanja kultur za leto 1994 in za leto oddaje vloge. Odškodnina se izračuna na podlagi najstrožjih standardov za uporabo in trosenje gnoja, če se orna zemljišča nahajajo na več območjih ali conah. Banka za gnoj pregleda vloge in zadevne osebe obvesti o znesku odškodnine, pri čemer uporabi vse razpoložljive informacije. Odškodnina se ne plača za zneske, nižje od 1 000 BEF. Vlagatelji se lahko pritožijo pri flamskem ministru za okolje, ki mora odločitev izdati v šestih mesecih, sicer se domneva, da se pritožbi ugodi.

| (60) | Banka za gnoj, policisti in uradniki z oddelka inšpekcije za okolje upravnega organa za okolje, naravo, zemljišča in vodo ter drugi uradniki lahko izvajajo kontrolne preglede, ali kmetje izpolnjujejo svoje obveznosti po odločbi o gnoju. Od kmetov se lahko zahteva, naj pomoč povrnejo, če so ugotovljene kršitve. Po odločbi o gnoju se pomoč ne sme dodeliti za zemljišče v prahi. |
| --- | --- |

(60)

Banka za gnoj, policisti in uradniki z oddelka inšpekcije za okolje upravnega organa za okolje, naravo, zemljišča in vodo ter drugi uradniki lahko izvajajo kontrolne preglede, ali kmetje izpolnjujejo svoje obveznosti po odločbi o gnoju. Od kmetov se lahko zahteva, naj pomoč povrnejo, če so ugotovljene kršitve. Po odločbi o gnoju se pomoč ne sme dodeliti za zemljišče v prahi.

III.   OCENA POMOČI

| (61) | Opisani ukrepi so torej državna pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. Odškodnina izvira iz državnih sredstev in se izplača določenim kategorijam kmetov, tj. tistim, ki se nahajajo na vodnih ali naravnih območjih. Ker se s to pomočjo izboljša konkurenčni položaj kmetov, ki odškodnino prejemajo, v primerjavi s kmeti iz drugih delov Belgije ali iz drugih držav članic, ki pomoči ne prejemajo, ta pomoč izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco ter prizadene trgovino med državami članicami. Nadalje se zdi, da bi ukrepi verjetno prizadeli trgovino med državami članicami, kolikor so proizvodi teh kmetov predmet trgovine znotraj EU. |
| --- | --- |

(61)

Opisani ukrepi so torej državna pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. Odškodnina izvira iz državnih sredstev in se izplača določenim kategorijam kmetov, tj. tistim, ki se nahajajo na vodnih ali naravnih območjih. Ker se s to pomočjo izboljša konkurenčni položaj kmetov, ki odškodnino prejemajo, v primerjavi s kmeti iz drugih delov Belgije ali iz drugih držav članic, ki pomoči ne prejemajo, ta pomoč izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco ter prizadene trgovino med državami članicami. Nadalje se zdi, da bi ukrepi verjetno prizadeli trgovino med državami članicami, kolikor so proizvodi teh kmetov predmet trgovine znotraj EU.

| (62) | Belgijski organi so v svojih pisnih pripombah poudarili okoljske cilje sheme pomoči ter so se v tem okviru sklicevali na določbe iz Uredbe Sveta (EGS) št. 2078/92 z dne 30. junija 1992 o načinih kmetijske proizvodnje, združljivimi z zahtevami varovanja okolja in ohranjanja podeželja (v nadaljnjem besedilu: Uredba (EGS) št. 2078/92) (8) in na Smernice Skupnosti o državni pomoči za varstvo okolja (v nadaljnjem besedilu: smernice o pomoči za varstvo okolja) (9). V točki 2.1 smernic o pomoči za varstvo okolja je navedeno, da se te smernice v kmetijskem sektorju ne uporabljajo za področja, zajeta v Uredbo (EGS) št. 2078/92. Zato je primerno začeti s proučitvijo uporabe Uredbe (EGS) št. 2078/92 za zadevne ukrepe. |
| --- | --- |

(62)

Belgijski organi so v svojih pisnih pripombah poudarili okoljske cilje sheme pomoči ter so se v tem okviru sklicevali na določbe iz Uredbe Sveta (EGS) št. 2078/92 z dne 30. junija 1992 o načinih kmetijske proizvodnje, združljivimi z zahtevami varovanja okolja in ohranjanja podeželja (v nadaljnjem besedilu: Uredba (EGS) št. 2078/92) (8) in na Smernice Skupnosti o državni pomoči za varstvo okolja (v nadaljnjem besedilu: smernice o pomoči za varstvo okolja) (9). V točki 2.1 smernic o pomoči za varstvo okolja je navedeno, da se te smernice v kmetijskem sektorju ne uporabljajo za področja, zajeta v Uredbo (EGS) št. 2078/92. Zato je primerno začeti s proučitvijo uporabe Uredbe (EGS) št. 2078/92 za zadevne ukrepe.

| (63) | Belgijski organi so pojasnili, da bi bilo treba odškodnino, dodeljeno kmetom kot del ukrepa na naravnih območjih in vodnih območjih, razumeti kot izvajanje določb Uredbe (EGS) št. 2078/92. |
| --- | --- |

(63)

Belgijski organi so pojasnili, da bi bilo treba odškodnino, dodeljeno kmetom kot del ukrepa na naravnih območjih in vodnih območjih, razumeti kot izvajanje določb Uredbe (EGS) št. 2078/92.

| (64) | Z Uredbo (EGS) št. 2078/92 se vzpostavlja shema pomoči Skupnosti, s katero naj bi se med drugim spodbujala prostovoljna uporaba načinov kmetovanja, ki zmanjšujejo onesnaževalne učinke kmetijstva na podlagi zavez, ki jih sprejme kmet (člen 2(1)). Države članice na podlagi zavez, ki jih sprejme upravičenec, in izpada dohodka ter potrebe po zagotovitvi spodbude določijo pogoje za dodelitev pomoči in znesek pomoči, ki naj bi se izplačal (člen 5(1)(a), (b)). Poleg tega lahko tudi Skupnost pod pogoji, ki jih določi Komisija, prispeva k določenim premijam, ki jih dodelijo države članice kot odškodnino za izpade dohodka, nastale zaradi obvezne uporabe omejitev iz člena 2 v okviru ukrepov, ki jih v skladu z določbami Skupnosti izvajajo navedene države članice (člen 4(5) Uredbe (EGS) št. 2078/92). |
| --- | --- |

(64)

Z Uredbo (EGS) št. 2078/92 se vzpostavlja shema pomoči Skupnosti, s katero naj bi se med drugim spodbujala prostovoljna uporaba načinov kmetovanja, ki zmanjšujejo onesnaževalne učinke kmetijstva na podlagi zavez, ki jih sprejme kmet (člen 2(1)). Države članice na podlagi zavez, ki jih sprejme upravičenec, in izpada dohodka ter potrebe po zagotovitvi spodbude določijo pogoje za dodelitev pomoči in znesek pomoči, ki naj bi se izplačal (člen 5(1)(a), (b)). Poleg tega lahko tudi Skupnost pod pogoji, ki jih določi Komisija, prispeva k določenim premijam, ki jih dodelijo države članice kot odškodnino za izpade dohodka, nastale zaradi obvezne uporabe omejitev iz člena 2 v okviru ukrepov, ki jih v skladu z določbami Skupnosti izvajajo navedene države članice (člen 4(5) Uredbe (EGS) št. 2078/92).

| (65) | Države članice imajo v skladu s členom 10(1) nadalje možnost, da uvedejo nacionalno financirane sheme za dodatne ukrepe, pri katerih se pogoji za dodelitev pomoči razlikujejo od zahtev iz te uredbe ali katerih zneski presegajo meje, ki so v njej določene. Te sheme morajo biti združljive s cilji Uredbe (EGS) št. 2078/92 in smernicami o pomoči za varstvo okolja. |
| --- | --- |

(65)

Države članice imajo v skladu s členom 10(1) nadalje možnost, da uvedejo nacionalno financirane sheme za dodatne ukrepe, pri katerih se pogoji za dodelitev pomoči razlikujejo od zahtev iz te uredbe ali katerih zneski presegajo meje, ki so v njej določene. Te sheme morajo biti združljive s cilji Uredbe (EGS) št. 2078/92 in smernicami o pomoči za varstvo okolja.

| (66) | Zadevna shema ni namenjena zagotavljanju odškodnine za izgube, povezane s skladnostjo s prostovoljnimi zavezami, ki jih sprejmejo kmetje. Prav tako ne vključuje tega, da bi odškodnino v okviru ukrepov, ki jih izvaja Belgija, pod pogoji, ki jih določi Komisija, sofinancirala Skupnost. Shema prej zadeva (izključno) nacionalno financiranje odškodnin za izgube, ki izhajajo iz skladnosti z obveznostmi po nacionalni zakonodaji o gnojilih. |
| --- | --- |

(66)

Zadevna shema ni namenjena zagotavljanju odškodnine za izgube, povezane s skladnostjo s prostovoljnimi zavezami, ki jih sprejmejo kmetje. Prav tako ne vključuje tega, da bi odškodnino v okviru ukrepov, ki jih izvaja Belgija, pod pogoji, ki jih določi Komisija, sofinancirala Skupnost. Shema prej zadeva (izključno) nacionalno financiranje odškodnin za izgube, ki izhajajo iz skladnosti z obveznostmi po nacionalni zakonodaji o gnojilih.

| (67) | Zato pomoč ne spada na področje uporabe Uredbe (EGS) št. 2078/92 in jo je treba proučiti po pravilih o državni pomoči, ki se uporabljajo. |
| --- | --- |

(67)

Zato pomoč ne spada na področje uporabe Uredbe (EGS) št. 2078/92 in jo je treba proučiti po pravilih o državni pomoči, ki se uporabljajo.

IV.   UPORABA SMERNIC SKUPNOSTI O DRŽAVNI POMOČI ZA VARSTVO OKOLJA

| (68) | Proučiti je treba, ali se ukrep lahko šteje kot združljiv s smernicami Komisije o državni pomoči za varstvo okolja iz leta 1994 (10), ki so se uporabljale v času ukrepa (11). |
| --- | --- |

(68)

Proučiti je treba, ali se ukrep lahko šteje kot združljiv s smernicami Komisije o državni pomoči za varstvo okolja iz leta 1994 (10), ki so se uporabljale v času ukrepa (11).

| (69) | V tem okviru je treba navesti, da ukrepi pomoči za odškodnine zaradi manjšega pridelka na travinjah ali manjšega pridelka koruze, pomoč za odstranjevanje presežkov gnoja in odškodnina zaradi dodatnih stroškov pri uporabi umetnega gnojila pomenijo operativno pomoč. Belgijski organi so v odgovor na vprašanje služb Komisije pojasnili, da stroški pri skladiščenju gnoja, čeprav so primerljivi s stroški naložbe v dodatno skladišče za gnoj, niso neposredno povezani z dejanskimi naložbami. Komisija glede na to pojasnilo meni, da bi bilo treba tudi ta ukrep obravnavati kot operativno pomoč. |
| --- | --- |

(69)

V tem okviru je treba navesti, da ukrepi pomoči za odškodnine zaradi manjšega pridelka na travinjah ali manjšega pridelka koruze, pomoč za odstranjevanje presežkov gnoja in odškodnina zaradi dodatnih stroškov pri uporabi umetnega gnojila pomenijo operativno pomoč. Belgijski organi so v odgovor na vprašanje služb Komisije pojasnili, da stroški pri skladiščenju gnoja, čeprav so primerljivi s stroški naložbe v dodatno skladišče za gnoj, niso neposredno povezani z dejanskimi naložbami. Komisija glede na to pojasnilo meni, da bi bilo treba tudi ta ukrep obravnavati kot operativno pomoč.

| (70) | Komisija na splošno meni, da ni verjetno, da bi plačilo operativne pomoči v kmetijskem sektorju zagotovilo trajni prispevek k razvoju sektorja, in da lahko povzroči izkrivljanje konkurenčnih pogojev, zaradi česar so kmetje, ki ne prejemajo pomoči, v podrejenem položaju. Komisija je zato pri presojanju takih pomoči stroga. |
| --- | --- |

(70)

Komisija na splošno meni, da ni verjetno, da bi plačilo operativne pomoči v kmetijskem sektorju zagotovilo trajni prispevek k razvoju sektorja, in da lahko povzroči izkrivljanje konkurenčnih pogojev, zaradi česar so kmetje, ki ne prejemajo pomoči, v podrejenem položaju. Komisija je zato pri presojanju takih pomoči stroga.

| (71) | V točki 3.4 smernic o pomoči za varstvo okolja se obravnava izplačilo operativne pomoči za ukrepe varstva okolja. Navedeno je:
  „Komisija v skladu z dolgotrajno politiko običajno ne odobri operativne pomoči, s katero se podjetja razbremenijo stroškov, ki izhajajo iz onesnaževanja ali obremenitve, ki jo povzročajo. Vendar lahko Komisija v nekaterih točno določenih okoliščinah naredi izjemo od tega pravila. Do zdaj jo je naredila na področju ravnanja z odpadki in oprostitve plačila okoljskih davkov. Komisija bo take primere še naprej ocenjevala glede na njihove dosežke in ob upoštevanju strogih meril, ki jih je razvila na obeh pravkar omenjenih področjih. Ta merila so, da mora pomoč nadomestiti le dodatne stroške pridelave v primerjavi z običajnimi stroški ter da mora biti začasna in načeloma degresivna, da zagotovi spodbudo za zmanjšanje onesnaževanja ali hitrejšo uvedbo gospodarnejše rabe virov. Pomoč nadalje ne sme biti v nasprotju z drugimi določbami Pogodbe ES, zlasti tistimi, ki se nanašajo na prost pretok blaga in storitev.
  Na področju ravnanja z odpadki je lahko državna pomoč vključena v javno financiranje dodatnih stroškov ločenega zbiranja, predelave in obdelave občinskih odpadkov v korist podjetij ter potrošnikov, vendar se lahko v tem primeru odobri, če se podjetjem stroški zaračunajo sorazmerno z njihovo uporabo sistema ali količino odpadkov, ki jo proizvedejo v podjetju. Pomoč za zbiranje, predelavo in obdelavo industrijskih in kmetijskih odpadkov se bo proučila za vsak primer posebej.
  Začasna oprostitev plačila novih okoljskih davkov se lahko odobri, kadar je to potrebno, da se nadomestijo izgube konkurenčnosti, zlasti na mednarodni ravni. Nadalje je treba upoštevati, kaj morajo zadevna podjetja storiti v zameno na področju zmanjševanja onesnaževanja. Ta določba se uporablja tudi za oprostitve plačila davkov, uvedene v skladu z zakonodajo ES, po kateri imajo države članice diskrecijsko pravico glede oprostitve ali njenega zneska.“ |
| --- | --- |

(71)

V točki 3.4 smernic o pomoči za varstvo okolja se obravnava izplačilo operativne pomoči za ukrepe varstva okolja. Navedeno je:

„Komisija v skladu z dolgotrajno politiko običajno ne odobri operativne pomoči, s katero se podjetja razbremenijo stroškov, ki izhajajo iz onesnaževanja ali obremenitve, ki jo povzročajo. Vendar lahko Komisija v nekaterih točno določenih okoliščinah naredi izjemo od tega pravila. Do zdaj jo je naredila na področju ravnanja z odpadki in oprostitve plačila okoljskih davkov. Komisija bo take primere še naprej ocenjevala glede na njihove dosežke in ob upoštevanju strogih meril, ki jih je razvila na obeh pravkar omenjenih področjih. Ta merila so, da mora pomoč nadomestiti le dodatne stroške pridelave v primerjavi z običajnimi stroški ter da mora biti začasna in načeloma degresivna, da zagotovi spodbudo za zmanjšanje onesnaževanja ali hitrejšo uvedbo gospodarnejše rabe virov. Pomoč nadalje ne sme biti v nasprotju z drugimi določbami Pogodbe ES, zlasti tistimi, ki se nanašajo na prost pretok blaga in storitev.

Na področju ravnanja z odpadki je lahko državna pomoč vključena v javno financiranje dodatnih stroškov ločenega zbiranja, predelave in obdelave občinskih odpadkov v korist podjetij ter potrošnikov, vendar se lahko v tem primeru odobri, če se podjetjem stroški zaračunajo sorazmerno z njihovo uporabo sistema ali količino odpadkov, ki jo proizvedejo v podjetju. Pomoč za zbiranje, predelavo in obdelavo industrijskih in kmetijskih odpadkov se bo proučila za vsak primer posebej.

Začasna oprostitev plačila novih okoljskih davkov se lahko odobri, kadar je to potrebno, da se nadomestijo izgube konkurenčnosti, zlasti na mednarodni ravni. Nadalje je treba upoštevati, kaj morajo zadevna podjetja storiti v zameno na področju zmanjševanja onesnaževanja. Ta določba se uporablja tudi za oprostitve plačila davkov, uvedene v skladu z zakonodajo ES, po kateri imajo države članice diskrecijsko pravico glede oprostitve ali njenega zneska.“

| (72) | Komisija glede pomoči za skladiščenje in odstranjevanje presežkov gnoja meni, da se presežki gnoja lahko obravnavajo kot oblika kmetijskih odpadkov. Pomoč za odstranjevanje takih odpadkov se lahko v skladu z navedenimi smernicami o pomoči za varstvo okolja obravnava za vsak primer posebej glede na merila iz točke 3.4 teh smernic. |
| --- | --- |

(72)

Komisija glede pomoči za skladiščenje in odstranjevanje presežkov gnoja meni, da se presežki gnoja lahko obravnavajo kot oblika kmetijskih odpadkov. Pomoč za odstranjevanje takih odpadkov se lahko v skladu z navedenimi smernicami o pomoči za varstvo okolja obravnava za vsak primer posebej glede na merila iz točke 3.4 teh smernic.

| (73) | Komisija navaja, da je bil sedanji ukrep začasen, saj se je nanašal le na leti 1996 in 1997. Komisija nadalje ugotavlja, da belgijski organi niso priglasili nadaljevanja neposrednih plačil pomoči za skladiščenje ali odstranjevanje gnoja, čeprav se dogovori za zbiranje gnoja med banko za gnoj in določenimi kmeti niso spremenili. |
| --- | --- |

(73)

Komisija navaja, da je bil sedanji ukrep začasen, saj se je nanašal le na leti 1996 in 1997. Komisija nadalje ugotavlja, da belgijski organi niso priglasili nadaljevanja neposrednih plačil pomoči za skladiščenje ali odstranjevanje gnoja, čeprav se dogovori za zbiranje gnoja med banko za gnoj in določenimi kmeti niso spremenili.

| (74) | Komisija mora upoštevati tudi dejstvo, da ukrepi pomoči niso degresivni, za vsako od obeh zadevnih let je namreč zagotovljena enaka raven pomoči (primerjaj odstavke 38–40, 49–51). |
| --- | --- |

(74)

Komisija mora upoštevati tudi dejstvo, da ukrepi pomoči niso degresivni, za vsako od obeh zadevnih let je namreč zagotovljena enaka raven pomoči (primerjaj odstavke 38–40, 49–51).

| (75) | Poleg tega se na podlagi informacij belgijskih organov zdi, da je namen ukrepa nadomestiti celotne stroške pri skladiščenju in odstranjevanju presežkov gnoja, ki nastanejo zaradi omejitev, uvedenih na občutljivih območjih. Torej bi bili kmetje oproščeni plačila stroškov za odstranjevanje odpadkov. Prav tako se zdi, da kmetom na občutljivih območjih ni treba sprejeti nobenih ukrepov za zmanjšanje proizvodnje gnoja. Da bi kmetje prejemali pomoč, s katero se jim preprosto zagotovi odškodnina zaradi izpolnjevanja strožjih standardov pri uporabi gnoja, določenih na občutljivih območjih, jim potemtakem ni treba izpolniti nasprotnih obveznosti. Zato ukrep ne ustvarja spodbude za zmanjšanje proizvodnje gnoja. |
| --- | --- |

(75)

Poleg tega se na podlagi informacij belgijskih organov zdi, da je namen ukrepa nadomestiti celotne stroške pri skladiščenju in odstranjevanju presežkov gnoja, ki nastanejo zaradi omejitev, uvedenih na občutljivih območjih. Torej bi bili kmetje oproščeni plačila stroškov za odstranjevanje odpadkov. Prav tako se zdi, da kmetom na občutljivih območjih ni treba sprejeti nobenih ukrepov za zmanjšanje proizvodnje gnoja. Da bi kmetje prejemali pomoč, s katero se jim preprosto zagotovi odškodnina zaradi izpolnjevanja strožjih standardov pri uporabi gnoja, določenih na občutljivih območjih, jim potemtakem ni treba izpolniti nasprotnih obveznosti. Zato ukrep ne ustvarja spodbude za zmanjšanje proizvodnje gnoja.

| (76) | Komisija zaradi tega meni, da ukrepi niso skladni s smernicami o pomoči za varstvo okolja in niso usklajeni s cilji Uredbe (EGS) št. 2078/92. Zato po mnenju Komisije niso združljivi z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(76)

Komisija zaradi tega meni, da ukrepi niso skladni s smernicami o pomoči za varstvo okolja in niso usklajeni s cilji Uredbe (EGS) št. 2078/92. Zato po mnenju Komisije niso združljivi z notranjim trgom.

| (77) | Komisija glede pomoči, s katero se kmetom nadomesti manjši pridelek, nastal zaradi omejitev pri uporabi živalskega gnoja, vključno s pomočjo, s katero se nadomestijo dodatni stroški umetnih gnojil, navaja, da v smernicah o pomoči za varstvo okolja niso posebej omenjene pomoči za manjši pridelek. Kolikor je zaradi omejitev pri uporabi gnoja pridelek manjši, se za kmete zaradi navedenih omejitev stroški pridelave preostalih kultur vseeno najverjetneje povečajo. Glede na načela iz navedenih smernic o pomoči za varstvo okolja se zdi, da je taka pomoč upravičena le, če so izpolnjeni naslednji pogoji (12):






  (a) | pomoč mora biti začasna in načeloma degresivna, da zagotovi spodbudo za zmanjšanje onesnaževanja ali hitrejšo uvedbo gospodarnejših rab virov; |
| --- | --- | --- |

(77)

Komisija glede pomoči, s katero se kmetom nadomesti manjši pridelek, nastal zaradi omejitev pri uporabi živalskega gnoja, vključno s pomočjo, s katero se nadomestijo dodatni stroški umetnih gnojil, navaja, da v smernicah o pomoči za varstvo okolja niso posebej omenjene pomoči za manjši pridelek. Kolikor je zaradi omejitev pri uporabi gnoja pridelek manjši, se za kmete zaradi navedenih omejitev stroški pridelave preostalih kultur vseeno najverjetneje povečajo. Glede na načela iz navedenih smernic o pomoči za varstvo okolja se zdi, da je taka pomoč upravičena le, če so izpolnjeni naslednji pogoji (12):

(a)

pomoč mora biti začasna in načeloma degresivna, da zagotovi spodbudo za zmanjšanje onesnaževanja ali hitrejšo uvedbo gospodarnejših rab virov;

| (b) | pomoč mora nadomestiti le dodatne stroške pridelave v primerjavi z običajnimi načini; |
| --- | --- |

(b)

pomoč mora nadomestiti le dodatne stroške pridelave v primerjavi z običajnimi načini;

| (c) | pomoč ne sme biti v nasprotju z drugimi določbami Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(c)

pomoč ne sme biti v nasprotju z drugimi določbami Pogodbe ES.

Poleg tega iz člena 10 Uredbe (EGS) št. 2078/92 sledi, da mora biti pomoč, dodeljena zunaj področja uporabe te uredbe, toda s katero naj bi se dosegla ena od omejitev iz člena 2 te uredbe, skladna s cilji te uredbe.

| (78) | Ker se je pomoč uporabljala le dve leti, se zdi, da je začasna. Belgijski organi so v predložitvi informacij z dne 14. januarja 2013 potrdili, da so se ukrepi leta 1998 prekinili. |
| --- | --- |

(78)

Ker se je pomoč uporabljala le dve leti, se zdi, da je začasna. Belgijski organi so v predložitvi informacij z dne 14. januarja 2013 potrdili, da so se ukrepi leta 1998 prekinili.

| (79) | Vendar se pomoč, dokler se je ukrep uporabljal, ni postopoma zmanjševala (primerjaj odstavke 38–40, 49–51), kar torej ni ustvarilo spodbude za hitrejšo uvedbo gospodarnejših rab virov. |
| --- | --- |

(79)

Vendar se pomoč, dokler se je ukrep uporabljal, ni postopoma zmanjševala (primerjaj odstavke 38–40, 49–51), kar torej ni ustvarilo spodbude za hitrejšo uvedbo gospodarnejših rab virov.

| (80) | Kot je navedeno, se odškodnina zaradi manjšega pridelka na območju travinj izračuna na podlagi skupne dovoljene uporabe gnojil na neobčutljivih območjih, in sicer 450 kg N/ha za travinje in 325 kg N/ha koruze. Ti podatki so bili po navedbah belgijskih organov izračunani na znanstveni podlagi, da se zagotovi, da koncentracija nitratov v podtalnici in površinski vodi ne preseže 50 mg NO3-N/l ali 11,3 mg NO3-N/l, pri čemer se upošteva povprečna dovoljena izguba 70 kg NO3-N/l na hektar letno. S temi podatki naj bi se združila optimalna pridelava in najmanjše izpiranje. Na enak način so bile izračunane meje za naravna in vodna območja, pri čemer se je upoštevalo, da so ta območja občutljivejša na stanje nitratov kot druga območja. |
| --- | --- |

(80)

Kot je navedeno, se odškodnina zaradi manjšega pridelka na območju travinj izračuna na podlagi skupne dovoljene uporabe gnojil na neobčutljivih območjih, in sicer 450 kg N/ha za travinje in 325 kg N/ha koruze. Ti podatki so bili po navedbah belgijskih organov izračunani na znanstveni podlagi, da se zagotovi, da koncentracija nitratov v podtalnici in površinski vodi ne preseže 50 mg NO3-N/l ali 11,3 mg NO3-N/l, pri čemer se upošteva povprečna dovoljena izguba 70 kg NO3-N/l na hektar letno. S temi podatki naj bi se združila optimalna pridelava in najmanjše izpiranje. Na enak način so bile izračunane meje za naravna in vodna območja, pri čemer se je upoštevalo, da so ta območja občutljivejša na stanje nitratov kot druga območja.

| (81) | Belgijski organi so v dopisu z dne 7. avgusta 1998 pojasnili, da so se odločili izračunati odškodnino za razliko v standardu na podlagi skupne količine dušika, ki se lahko zakonito uporablja, vključno z dušikom iz umetnih gnojil in dušikom iz živalskega gnoja. Tak pristop je bil po navedbah belgijskih organov uporabljen, ker je bilo treba kmete v eni regiji enako obravnavati, tako da kmetje z zemljišči na območjih, na katerih so veljali strožji lokalni standardi, ne bi utrpeli izgub v primerjavi s kmeti z zemljišči, na katera taki standardi niso vplivali. Ta konkurenčna prednost bi se odpravila in odškodnine ne bi bilo treba izplačati, če bi bili standardi enaki za vse kmete na vseh področjih. Če si kmetje prizadevajo preseči osnovni okoljski standard kakovosti, je v takem primeru mogoče izračunati plačilo odškodnine na podlagi razlike med doseženo stopnjo in standardom kakovosti. |
| --- | --- |

(81)

Belgijski organi so v dopisu z dne 7. avgusta 1998 pojasnili, da so se odločili izračunati odškodnino za razliko v standardu na podlagi skupne količine dušika, ki se lahko zakonito uporablja, vključno z dušikom iz umetnih gnojil in dušikom iz živalskega gnoja. Tak pristop je bil po navedbah belgijskih organov uporabljen, ker je bilo treba kmete v eni regiji enako obravnavati, tako da kmetje z zemljišči na območjih, na katerih so veljali strožji lokalni standardi, ne bi utrpeli izgub v primerjavi s kmeti z zemljišči, na katera taki standardi niso vplivali. Ta konkurenčna prednost bi se odpravila in odškodnine ne bi bilo treba izplačati, če bi bili standardi enaki za vse kmete na vseh področjih. Če si kmetje prizadevajo preseči osnovni okoljski standard kakovosti, je v takem primeru mogoče izračunati plačilo odškodnine na podlagi razlike med doseženo stopnjo in standardom kakovosti.

| (82) | Belgijski organi so na podlagi tega načela enakosti znotraj ene regije menili, da pravila, ki se uporabljajo, ne pomenijo previsoke odškodnine za kmete in/ali odškodnine za prenehanje kmetijskih dejavnosti, ki so v nasprotju s predpisi EU. Trdijo, da bo podrejen konkurenčni položaj ali konkurenčna prednost izrazitejša v eni kmetijski regiji kot v EU kot celoti. Zato se je v Flandriji nadomestila celotna izguba, ki so jo utrpeli kmetje z zemljiščem na območjih, na katerih se uporabljajo strožji lokalni standardi (škoda zaradi dejansko manjšega pridelka). |
| --- | --- |

(82)

Belgijski organi so na podlagi tega načela enakosti znotraj ene regije menili, da pravila, ki se uporabljajo, ne pomenijo previsoke odškodnine za kmete in/ali odškodnine za prenehanje kmetijskih dejavnosti, ki so v nasprotju s predpisi EU. Trdijo, da bo podrejen konkurenčni položaj ali konkurenčna prednost izrazitejša v eni kmetijski regiji kot v EU kot celoti. Zato se je v Flandriji nadomestila celotna izguba, ki so jo utrpeli kmetje z zemljiščem na območjih, na katerih se uporabljajo strožji lokalni standardi (škoda zaradi dejansko manjšega pridelka).

| (83) | Belgijski organi so poleg tega poudarili, da je flamska regija strožje lokalne standarde uvedla že v letih 1996 in 1997, čeprav je bila v Direktivi o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov zahteva, naj se to uvede do 20. decembra 1998. Na občutljivih vodnih območjih se je za travinje uvedla omejitev 200 kg N/ha, za koruzo in druge kulture pa 170 kg N/ha. Po navedbah belgijskih organov je bila tako dovoljena količina živalskega gnoja od leta 1996 že nižja od določene v okviru prvega akcijskega programa po Direktivi 91/676/EGS, za določene kulture pa je bila omejena na raven iz drugega akcijskega programa. |
| --- | --- |

(83)

Belgijski organi so poleg tega poudarili, da je flamska regija strožje lokalne standarde uvedla že v letih 1996 in 1997, čeprav je bila v Direktivi o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov zahteva, naj se to uvede do 20. decembra 1998. Na občutljivih vodnih območjih se je za travinje uvedla omejitev 200 kg N/ha, za koruzo in druge kulture pa 170 kg N/ha. Po navedbah belgijskih organov je bila tako dovoljena količina živalskega gnoja od leta 1996 že nižja od določene v okviru prvega akcijskega programa po Direktivi 91/676/EGS, za določene kulture pa je bila omejena na raven iz drugega akcijskega programa.

| (84) | Belgijski organi so 14. januarja 2013 zagotovili podrobne informacije o načinu izračuna, s čimer so pokazali, da je bilo to usklajeno s kmetijsko prakso in s pravnimi določbami EU, veljavnimi v času ukrepa. |
| --- | --- |

(84)

Belgijski organi so 14. januarja 2013 zagotovili podrobne informacije o načinu izračuna, s čimer so pokazali, da je bilo to usklajeno s kmetijsko prakso in s pravnimi določbami EU, veljavnimi v času ukrepa.

| (85) | Vendar se na podlagi razpoložljivih informacij zdi, da določbe glede vodnih in naravnih območij bistveno ne presegajo obveznosti iz Direktive 91/676/EGS. Komisija v tem okviru navaja, da so belgijski organi sami v pisnih pripombah navedli, da so vodna in naravna območja opredelili kot posebej občutljiva na onesnaževanje z nitrati, zato so bile po njihovem mnenju potrebne nižje meje, da bi se dosegel cilj 50 mg/l nitratov v površinskih sladkih vodah, zlasti v tistih, ki se uporabljajo za črpanje pitne vode, ter v podtalnici. Ta raven je bila v skladu z Direktivo 91/676/EGS ob koncu leta 1995 obvezna. |
| --- | --- |

(85)

Vendar se na podlagi razpoložljivih informacij zdi, da določbe glede vodnih in naravnih območij bistveno ne presegajo obveznosti iz Direktive 91/676/EGS. Komisija v tem okviru navaja, da so belgijski organi sami v pisnih pripombah navedli, da so vodna in naravna območja opredelili kot posebej občutljiva na onesnaževanje z nitrati, zato so bile po njihovem mnenju potrebne nižje meje, da bi se dosegel cilj 50 mg/l nitratov v površinskih sladkih vodah, zlasti v tistih, ki se uporabljajo za črpanje pitne vode, ter v podtalnici. Ta raven je bila v skladu z Direktivo 91/676/EGS ob koncu leta 1995 obvezna.

| (86) | Komisija je glede načina izračunavanja odškodnine od belgijskih organov zahtevala, naj zagotovijo potrjene študije, da bi dokazali točnost predpostavk, uporabljenih pri izračunu. Belgijski organi so morali zlasti zagotoviti rezultate študij, s katerimi se je dokazalo, da je zaradi znižanja skupne rabe gnojila s 450 kg N/ha na 350 kg N/ha pridelek dejansko za 15 % manjši ter da je zaradi znižanja skupne rabe gnojila s 450 kg N/ha na 400 kg N/ha pridelek manjši za 7 %. Belgijski organi so v odgovoru z dne 14. januarja 2013 dokazali točnost temeljnih predpostavk, uporabljenih pri izračunu. |
| --- | --- |

(86)

Komisija je glede načina izračunavanja odškodnine od belgijskih organov zahtevala, naj zagotovijo potrjene študije, da bi dokazali točnost predpostavk, uporabljenih pri izračunu. Belgijski organi so morali zlasti zagotoviti rezultate študij, s katerimi se je dokazalo, da je zaradi znižanja skupne rabe gnojila s 450 kg N/ha na 350 kg N/ha pridelek dejansko za 15 % manjši ter da je zaradi znižanja skupne rabe gnojila s 450 kg N/ha na 400 kg N/ha pridelek manjši za 7 %. Belgijski organi so v odgovoru z dne 14. januarja 2013 dokazali točnost temeljnih predpostavk, uporabljenih pri izračunu.

| (87) | Poleg tega so se od belgijskih organov tudi zahtevale dodatne informacije o predpostavkah, uporabljenih pri izračunu učinkov tega upada pridelka na celotno donosnost gospodarstva, pri čemer so uporabili niz domnev, vključno z izključno poljedelstvom in mešanico poljedelstva/živinoreje. Komisija je belgijske organe zlasti pozvala, naj zagotovijo podrobno pojasnilo o tem, zakaj se 15 % manjši pridelek trave v mešanem poljedelsko/živinorejskem gospodarstvu obravnava kot 40-odstotna izguba donosnosti gospodarstva, pri čemer se upoštevajo različne vrste živinoreje. Belgijski organi so poslali to informacijo v dopisu z dne 14. januarja 2013. |
| --- | --- |

(87)

Poleg tega so se od belgijskih organov tudi zahtevale dodatne informacije o predpostavkah, uporabljenih pri izračunu učinkov tega upada pridelka na celotno donosnost gospodarstva, pri čemer so uporabili niz domnev, vključno z izključno poljedelstvom in mešanico poljedelstva/živinoreje. Komisija je belgijske organe zlasti pozvala, naj zagotovijo podrobno pojasnilo o tem, zakaj se 15 % manjši pridelek trave v mešanem poljedelsko/živinorejskem gospodarstvu obravnava kot 40-odstotna izguba donosnosti gospodarstva, pri čemer se upoštevajo različne vrste živinoreje. Belgijski organi so poslali to informacijo v dopisu z dne 14. januarja 2013.

| (88) | Belgijski organi so bili nadalje pozvani, naj zagotovijo izračune na podlagi drugih načinov zagotavljanja odškodnine, na primer stroškov nakupa nadomestne krme kot nadomestka za manjši pridelek. Belgijski organi so v dopisu z dne 14. januarja 2013 trdili, da takih izračunov ni več mogoče opraviti, ker jih niso opravili v času ukrepa. |
| --- | --- |

(88)

Belgijski organi so bili nadalje pozvani, naj zagotovijo izračune na podlagi drugih načinov zagotavljanja odškodnine, na primer stroškov nakupa nadomestne krme kot nadomestka za manjši pridelek. Belgijski organi so v dopisu z dne 14. januarja 2013 trdili, da takih izračunov ni več mogoče opraviti, ker jih niso opravili v času ukrepa.

| (89) | Po mnenju Komisije belgijski organi zato niso dokazali, da je bila pomoč omejena le na dodatne stroške pridelave. Pomoč, kot je navedeno zgoraj (odstavek 79), tudi ni bila degresivna. |
| --- | --- |

(89)

Po mnenju Komisije belgijski organi zato niso dokazali, da je bila pomoč omejena le na dodatne stroške pridelave. Pomoč, kot je navedeno zgoraj (odstavek 79), tudi ni bila degresivna.

| (90) | Dodelitev pomoči zaradi manjšega pridelka tako ne izpolnjuje pogojev smernic. Komisija zato meni, da ti ukrepi pomoči niso združljivi s Pogodbo. |
| --- | --- |

(90)

Dodelitev pomoči zaradi manjšega pridelka tako ne izpolnjuje pogojev smernic. Komisija zato meni, da ti ukrepi pomoči niso združljivi s Pogodbo.

V.   SKLEPNA UGOTOVITEV

| (91) | Komisija ugotavlja, da je Belgija z nezakonitim plačevanjem odškodnine po odločbi o gnoju kršila člen 93(3) Pogodbe ES (zdaj člen 108(3) PDEU). |
| --- | --- |

(91)

Komisija ugotavlja, da je Belgija z nezakonitim plačevanjem odškodnine po odločbi o gnoju kršila člen 93(3) Pogodbe ES (zdaj člen 108(3) PDEU).

| (92) | Ta ukrep ne spada na področje uporabe Uredbe (EGS) št. 2078/92. |
| --- | --- |

(92)

Ta ukrep ne spada na področje uporabe Uredbe (EGS) št. 2078/92.

| (93) | Ukrepi plačila odškodnine zaradi skladiščenja in odstranjevanja presežkov gnoja ter manjšega pridelka pomenijo operativne pomoči, ki se lahko kot združljive razglasijo le izjemoma. S strogim pristopom smernic o pomoči za varstvo okolja je predvideno, da se lahko pomoč za skladiščenje in odstranjevanje kot združljiva razglasi le, če je začasna in degresivna ter če mora kmet izpolniti nasprotne obveznosti. Pomoč za upad pridelka bi morala biti začasna in degresivna, nadomestiti pa bi morala le dodatne stroške pridelave. Ti pogoji glede na zgornjo analizo niso bili izpolnjeni. |
| --- | --- |

(93)

Ukrepi plačila odškodnine zaradi skladiščenja in odstranjevanja presežkov gnoja ter manjšega pridelka pomenijo operativne pomoči, ki se lahko kot združljive razglasijo le izjemoma. S strogim pristopom smernic o pomoči za varstvo okolja je predvideno, da se lahko pomoč za skladiščenje in odstranjevanje kot združljiva razglasi le, če je začasna in degresivna ter če mora kmet izpolniti nasprotne obveznosti. Pomoč za upad pridelka bi morala biti začasna in degresivna, nadomestiti pa bi morala le dodatne stroške pridelave. Ti pogoji glede na zgornjo analizo niso bili izpolnjeni.

| (94) | Ta ukrep pomoči po mnenju Komisije ne prispeva k razvoju določenih gospodarskih dejavnosti v smislu člena 107(3)(c) PDEU, ker upravičencem za prejemanje pomoči ni treba izpolniti nasprotnih obveznosti in kolikor se zdi, da ukrep ne vsebuje kakršnih koli spodbud, v skladu s katerimi bi upravičenci sprejeli dodatne ukrepe za izboljšanje varstva okolja. |
| --- | --- |

(94)

Ta ukrep pomoči po mnenju Komisije ne prispeva k razvoju določenih gospodarskih dejavnosti v smislu člena 107(3)(c) PDEU, ker upravičencem za prejemanje pomoči ni treba izpolniti nasprotnih obveznosti in kolikor se zdi, da ukrep ne vsebuje kakršnih koli spodbud, v skladu s katerimi bi upravičenci sprejeli dodatne ukrepe za izboljšanje varstva okolja.

| (95) | Odločba o gnoju je bila leta 1998 razveljavljena in vsi ukrepi so bili prekinjeni. |
| --- | --- |

(95)

Odločba o gnoju je bila leta 1998 razveljavljena in vsi ukrepi so bili prekinjeni.

| (96) | Komisija glede na navedeno ugotavlja, da je ukrep med obdobjem uporabe, tj. v letih 1996 in 1997, pomenil nezakonito in nezdružljivo pomoč, ki bi jo bilo treba načeloma povrniti. |
| --- | --- |

(96)

Komisija glede na navedeno ugotavlja, da je ukrep med obdobjem uporabe, tj. v letih 1996 in 1997, pomenil nezakonito in nezdružljivo pomoč, ki bi jo bilo treba načeloma povrniti.

| (97) | Te nezdružljive pomoči ni mogoče povrniti, ker imajo pooblastila Komisije zahtevati vračilo pomoči desetletni zastaralni rok (13). |
| --- | --- |

(97)

Te nezdružljive pomoči ni mogoče povrniti, ker imajo pooblastila Komisije zahtevati vračilo pomoči desetletni zastaralni rok (13).

| (98) | Vsaka individualna pomoč, ki je ob dodelitvi izpolnjevala pogoje skupinske izjeme ali odobrene sheme, je združljiva z notranjim trgom do največje stopnje intenzivnosti pomoči, ki se uporablja za navedeno vrsto pomoči – |
| --- | --- |

(98)

Vsaka individualna pomoč, ki je ob dodelitvi izpolnjevala pogoje skupinske izjeme ali odobrene sheme, je združljiva z notranjim trgom do največje stopnje intenzivnosti pomoči, ki se uporablja za navedeno vrsto pomoči –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Državna pomoč, dodeljena kot odškodnina po odločbi o gnoju, ki jo je nezakonito izvajala Belgija in s tem kršila člen 93(3) Pogodbe ES, je nezdružljiva z notranjim trgom.

Člen 2

Individualna pomoč, dodeljena na podlagi sheme iz člena 1, ki je ob dodelitvi izpolnjevala pogoje skupinske izjeme ali odobrene sheme, je združljiva z notranjim trgom do največje stopnje intenzivnosti pomoči, ki se uporablja za navedeno vrsto pomoči.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Belgijo.

V Bruslju, 16. septembra 2013

Za Komisijo

Dacian CIOLOȘ

Član Komisije

---

(1)  Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 93(2) Pogodbe ES v zvezi s pomočjo/ukrepom C 75/98 (ex NN 45/98) – Belgija (Flandrija) – Odškodnine po odločbi o gnoju, UL C 108, 17.4.1999, str. 12.

1

(2)  Uredba Sveta (EGS) št. 2078/92 z dne 30. junija 1992 o proizvodnih metodah v kmetijstvu, ki so združljive z zahtevami varstva okolja in ohranjanja podeželja, UL L 215, 30.7.1992, str. 85.

2

(3)  Naveden v opombi 1.

3

(4)  Direktiva Sveta 91/676/EGS z dne 12. decembra 1991 o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov, UL L 375, 31.12.1991, str. 1.

4

(5)  Direktiva Sveta 79/409/EGS z dne 2. aprila 1979 o ohranjanju prosto živečih ptic, UL L 103, 25.4.1979, str. 1.

5

(6)  Vključno s cikorijo, vsem sadjem, šalotko, čebulo, lanom, stročnicami in korenjem.

6

(7)  Vključno s cikorijo, vsem sadjem, šalotko, čebulo, lanom, stročnicami in korenjem.

7

(8)  Navedena v opombi 2.

8

(9)  Informacije Komisije – Smernice Skupnosti o državni pomoči za varstvo okolja, UL C 72, 10.3.1994, str. 3.

9

(10)  Navedene v opombi 7.

10

(11)  Glej Obvestilo Komisije o določitvi veljavnih pravil za ocenjevanje nezakonite državne pomoči (UL C 119, 22.5.2002, str. 22).

11

(12)  Navedene v opombi 7, točka 3.4.

12

(13)  Člen 15 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES, UL L 83, 27.3.1999, str. 1.

13

---