# Az Európai Unió L 343/2013

| | ISSN 1977-0731
  doi:10.3000/19770731.L_2013.343.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 343 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 56. évfolyam2013. december 19. |

ISSN 1977-0731

doi:10.3000/19770731.L_2013.343.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 343

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

56. évfolyam2013. december 19.

---

| Tartalom | | I   Jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 1359/2013/EU határozata (2013. december 17.) a 2003/87/EK irányelvnek az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei árverés útján történő értékesítésének időbeli ütemezésére vonatkozó rendelkezések pontosítása érdekében történő módosításáról (
  1
  ) | 1 |

Tartalom

I   Jogalkotási aktusok

Oldal

HATÁROZATOK

*

Az Európai Parlament és a Tanács 1359/2013/EU határozata (2013. december 17.) a 2003/87/EK irányelvnek az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei árverés útján történő értékesítésének időbeli ütemezésére vonatkozó rendelkezések pontosítása érdekében történő módosításáról (
  1
  )

1

1

| | | II   Nem jogalkotási aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 1360/2013/EU rendelete (2013. december 2.) a 2001/2002-es, a 2002/2003-as, a 2003/2004-es, a 2004/2005-ös és a 2005/2006-os gazdasági évre vonatkozó cukorágazati termelési illetékek, a 2001/2002-es és a 2004/2005-ös gazdasági év tekintetében alkalmazandó kiegészítő illeték kiszámításához szükséges együttható, valamint a cukorgyártók által a cukorrépa-eladóknak az illetékek maximális összege és a 2002/2003-as, a 2003/2004-es és a 2005/2006-os gazdasági évre kivetendő illetékösszeg közötti különbség alapján fizetendő összegek megállapításáról | 2 |
| | * | A Tanács 1361/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. december 17.) az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 267/2012/EU rendelet végrehajtásáról | 7 |
| | * | A Bizottság 1362/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. december 11.) a nyers, fűszerezett baromfihús Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolását célzó érzékszervi vizsgálat módszereinek meghatározásáról | 9 |
| | * | A Bizottság 1363/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2013. december 12.) a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról szóló 1169/2011/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a mesterséges nanoanyag fogalommeghatározása tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 26 |
| | * | A Bizottság 1364/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. december 17.) a 834/2007/EK tanácsi rendelet részletes végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló 889/2008/EK rendeletnek a kéthéjú kagyló nem ökológiai módszerrel tenyésztett ivadékainak és ikráinak az ökológiai akvakultúrában történő felhasználása tekintetében történő módosításáról | 29 |
| | * | A Bizottság 1365/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. december 18.) a Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) által termelt alfa-galaktozidázt és az Aspergillus niger (CBS 120604) által termelt endo-1,4-béta-glükanázt tartalmazó készítmény kisebb hízóbaromfifajok és tojójércék takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről (az engedély jogosultja: Kerry Ingredients and Flavours) (
  1
  ) | 31 |
| | * | A Bizottság 1366/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. december 18.) az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Közép-Amerika közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodás II. mellékletében meghatározott származási szabályoktól való, egyes, Guatemalából származó termékek kontingenseinek keretén belül alkalmazandó eltérésekről | 34 |
| | | A Bizottság 1367/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. december 18.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 38 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2013/772/EU |
| | * | A Tanács határozata (2013. december 17.) a Számvevőszék öt tagjának kinevezéséről | 40 |
| | | 2013/773/EU |
| | * | A Tanács határozata (2013. december 17.) a Régiók Bizottsága egy német tagjának kinevezéséről | 41 |
| | | 2013/774/EU |
| | * | A Bizottság végrehajtási határozata (2013. december 17.) a bromadiolont tartalmazó biocid termékekre vonatkozó engedélyek tekintetében Németország által a 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján bejelentett korlátozások jóváhagyásáról
  (az értesítés a C(2013) 9030. számú dokumentummal történt) | 42 |
| | | 2013/775/EU |
| | * | A Bizottság végrehajtási határozata (2013. december 17.) a 2012. és 2013. évi németországi, olaszországi és hollandiai, valamint a 2013. évi dániai és spanyolországi madárinfluenza-járvány leküzdését célzó biztonsági intézkedésekhez történő uniós pénzügyi hozzájárulásról
  (az értesítés a C(2013) 9084. számú dokumentummal történt) | 44 |
| | | 2013/776/EU |
| | * | A Bizottság végrehajtási határozata (2013. december 18.) az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség létrehozásáról és a 2009/336/EK határozat hatályon kívül helyezéséről | 46 |

II   Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

*

A Tanács 1360/2013/EU rendelete (2013. december 2.) a 2001/2002-es, a 2002/2003-as, a 2003/2004-es, a 2004/2005-ös és a 2005/2006-os gazdasági évre vonatkozó cukorágazati termelési illetékek, a 2001/2002-es és a 2004/2005-ös gazdasági év tekintetében alkalmazandó kiegészítő illeték kiszámításához szükséges együttható, valamint a cukorgyártók által a cukorrépa-eladóknak az illetékek maximális összege és a 2002/2003-as, a 2003/2004-es és a 2005/2006-os gazdasági évre kivetendő illetékösszeg közötti különbség alapján fizetendő összegek megállapításáról

2

*

A Tanács 1361/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. december 17.) az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 267/2012/EU rendelet végrehajtásáról

7

*

A Bizottság 1362/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. december 11.) a nyers, fűszerezett baromfihús Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolását célzó érzékszervi vizsgálat módszereinek meghatározásáról

9

*

A Bizottság 1363/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2013. december 12.) a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról szóló 1169/2011/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a mesterséges nanoanyag fogalommeghatározása tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

26

*

A Bizottság 1364/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. december 17.) a 834/2007/EK tanácsi rendelet részletes végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló 889/2008/EK rendeletnek a kéthéjú kagyló nem ökológiai módszerrel tenyésztett ivadékainak és ikráinak az ökológiai akvakultúrában történő felhasználása tekintetében történő módosításáról

29

*

A Bizottság 1365/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. december 18.) a Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) által termelt alfa-galaktozidázt és az Aspergillus niger (CBS 120604) által termelt endo-1,4-béta-glükanázt tartalmazó készítmény kisebb hízóbaromfifajok és tojójércék takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről (az engedély jogosultja: Kerry Ingredients and Flavours) (
  1
  )

Saccharomyces cerevisiae

Aspergillus niger

1

31

*

A Bizottság 1366/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. december 18.) az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Közép-Amerika közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodás II. mellékletében meghatározott származási szabályoktól való, egyes, Guatemalából származó termékek kontingenseinek keretén belül alkalmazandó eltérésekről

34

A Bizottság 1367/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. december 18.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

38

HATÁROZATOK

2013/772/EU

*

A Tanács határozata (2013. december 17.) a Számvevőszék öt tagjának kinevezéséről

40

2013/773/EU

*

A Tanács határozata (2013. december 17.) a Régiók Bizottsága egy német tagjának kinevezéséről

41

2013/774/EU

*

A Bizottság végrehajtási határozata (2013. december 17.) a bromadiolont tartalmazó biocid termékekre vonatkozó engedélyek tekintetében Németország által a 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján bejelentett korlátozások jóváhagyásáról
  (az értesítés a C(2013) 9030. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2013) 9030. számú dokumentummal történt)

42

2013/775/EU

*

A Bizottság végrehajtási határozata (2013. december 17.) a 2012. és 2013. évi németországi, olaszországi és hollandiai, valamint a 2013. évi dániai és spanyolországi madárinfluenza-járvány leküzdését célzó biztonsági intézkedésekhez történő uniós pénzügyi hozzájárulásról
  (az értesítés a C(2013) 9084. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2013) 9084. számú dokumentummal történt)

44

2013/776/EU

*

A Bizottság végrehajtási határozata (2013. december 18.) az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség létrehozásáról és a 2009/336/EK határozat hatályon kívül helyezéséről

46

| | | III   Egyéb jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG |
| | * | Az EFTA Felügyeleti Hatóság 28/13/COL határozata (2013. január 30.) az állami támogatások anyagi jogi és eljárásjogi szabályainak a rövid lejáratú exporthitel-biztosításokról szóló új fejezet beiktatása révén, nyolcvannyolcadik alkalommal történő módosításáról | 54 |
| | * | Az EFTA Felügyeleti Hatóság 258/13/COL határozata (2013. június 19.) a koncesszió alapján termelt árammal kapcsolatban Narvik önkormányzatát megillető jogosultság Narvik Energi AS (NEAS) számára történő értékesítésével kapcsolatos hivatalos vizsgálati eljárás lezárásáról (Norvégia) | 63 |

III   Egyéb jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

*

Az EFTA Felügyeleti Hatóság 28/13/COL határozata (2013. január 30.) az állami támogatások anyagi jogi és eljárásjogi szabályainak a rövid lejáratú exporthitel-biztosításokról szóló új fejezet beiktatása révén, nyolcvannyolcadik alkalommal történő módosításáról

54

*

Az EFTA Felügyeleti Hatóság 258/13/COL határozata (2013. június 19.) a koncesszió alapján termelt árammal kapcsolatban Narvik önkormányzatát megillető jogosultság Narvik Energi AS (NEAS) számára történő értékesítésével kapcsolatos hivatalos vizsgálati eljárás lezárásáról (Norvégia)

63

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Jogalkotási aktusok

HATÁROZATOK

| 19.12.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 343/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 343/1

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1359/2013/EU HATÁROZATA

(2013. december 17.)

a 2003/87/EK irányelvnek az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei árverés útján történő értékesítésének időbeli ütemezésére vonatkozó rendelkezések pontosítása érdekében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | A 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 10. cikkének (4) bekezdése nem határozza meg, hogy az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységeinek árverésre bocsátandó mennyiségét egy adott kereskedési időszak során hogyan kell elosztani. |
| --- | --- |

(1)

A 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 10. cikkének (4) bekezdése nem határozza meg, hogy az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységeinek árverésre bocsátandó mennyiségét egy adott kereskedési időszak során hogyan kell elosztani.

| (2) | A jogbiztonság és a piac kiszámíthatósága érdekében pontosítani kell, hogy a piac megfelelő működésének biztosítása érdekében a Bizottságnak lehetősége legyen hogy – kivételes körülmények fennállása esetén – a 2003/87/EK irányelv 10. cikke (4) bekezdésének megfelelően az árverések ütemezésének módosítására. |
| --- | --- |

(2)

A jogbiztonság és a piac kiszámíthatósága érdekében pontosítani kell, hogy a piac megfelelő működésének biztosítása érdekében a Bizottságnak lehetősége legyen hogy – kivételes körülmények fennállása esetén – a 2003/87/EK irányelv 10. cikke (4) bekezdésének megfelelően az árverések ütemezésének módosítására.

| (3) | A 2003/87/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(3)

A 2003/87/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2003/87/EK irányelv 10. cikke (4) bekezdésének első albekezdése a következő mondatokkal egészül ki:

„Amennyiben a hatásvizsgálat az egyes ipari ágazatok esetében azt mutatja, hogy várhatóan korlátozott lesz a kibocsátásáthelyezés jelentős kockázatának kitett ágazatokra vagy alágazatokra gyakorolt hatás, a Bizottság a piac megfelelő működésének biztosítása érdekében kivételes körülmények fennállása esetén módosíthatja az árverések ütemezését a 13. cikk (1) bekezdésében említett, 2013. január 1-jén kezdődő időszak vonatkozásában. A Bizottság legfeljebb egy alkalommal, és legfeljebb 900 millió kibocsátási egység vonatkozásában végezhet ilyen módosítást.”

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2013. december 17-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

M. SCHULZ

a Tanács részéről

az elnök

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  HL C 11., 2013.1.15., 87. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2013. december 10-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2013. december 16-i határozata.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2003/87/EK irányelve (2003. október 13.) az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 275., 2003.10.25., 32. o.).

3

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 19.12.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 343/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 343/2

---

A TANÁCS 1360/2013/EU RENDELETE

(2013. december 2.)

a 2001/2002-es, a 2002/2003-as, a 2003/2004-es, a 2004/2005-ös és a 2005/2006-os gazdasági évre vonatkozó cukorágazati termelési illetékek, a 2001/2002-es és a 2004/2005-ös gazdasági év tekintetében alkalmazandó kiegészítő illeték kiszámításához szükséges együttható, valamint a cukorgyártók által a cukorrépa-eladóknak az illetékek maximális összege és a 2002/2003-as, a 2003/2004-es és a 2005/2006-os gazdasági évre kivetendő illetékösszeg közötti különbség alapján fizetendő összegek megállapításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az 1260/2001/EK tanácsi rendelet (1) és különösen annak 15. cikke (8) bekezdésének első francia bekezdése, 16. cikke (5) bekezdése és 18. cikke (5) bekezdése felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy részletes szabályokat fogadjon el a cukorágazat közös piacszervezésének keretében kvótával rendelkezőktől beszedendő termelési alapilleték és a B illeték összegére, a kiegészítő illeték kiszámításához szükséges együtthatóra és az illetékeknek a cukorrépa-eladók részére történő visszafizetésekre vagy visszaigénylésére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

Az 1260/2001/EK tanácsi rendelet (1) és különösen annak 15. cikke (8) bekezdésének első francia bekezdése, 16. cikke (5) bekezdése és 18. cikke (5) bekezdése felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy részletes szabályokat fogadjon el a cukorágazat közös piacszervezésének keretében kvótával rendelkezőktől beszedendő termelési alapilleték és a B illeték összegére, a kiegészítő illeték kiszámításához szükséges együtthatóra és az illetékeknek a cukorrépa-eladók részére történő visszafizetésekre vagy visszaigénylésére vonatkozóan.

| (2) | A Bizottság megállapította a 2001/2002-es (2), a 2002/2003-as (3), a 2003/2004-es (4), a 2004/2005-ös (5) és a 2005/2006-os (6) gazdasági évre vonatkozó termelési illetékeket. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság megállapította a 2001/2002-es (2), a 2002/2003-as (3), a 2003/2004-es (4), a 2004/2005-ös (5) és a 2005/2006-os (6) gazdasági évre vonatkozó termelési illetékeket.

| (3) | Az 1260/2001/EK rendelet 18. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezett, hogy ha a termelési alapilleték összege alacsonyabb a 15. cikk (3) bekezdésében említett maximális összegnél, illetve ha az ugyanabban a cikkben említett B illeték összege alacsonyabb a 15. cikk (4) bekezdésében említett – és szükség esetén a 15. cikk (5) bekezdésének megfelelően kiigazított – maximális összegnél, a cukorgyártók kötelesek a cukorrépa- eladóknak visszafizetni az adott illeték maximális összege és a kivetendő illeték összege közötti különbség 60 %-át. |
| --- | --- |

(3)

Az 1260/2001/EK rendelet 18. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezett, hogy ha a termelési alapilleték összege alacsonyabb a 15. cikk (3) bekezdésében említett maximális összegnél, illetve ha az ugyanabban a cikkben említett B illeték összege alacsonyabb a 15. cikk (4) bekezdésében említett – és szükség esetén a 15. cikk (5) bekezdésének megfelelően kiigazított – maximális összegnél, a cukorgyártók kötelesek a cukorrépa- eladóknak visszafizetni az adott illeték maximális összege és a kivetendő illeték összege közötti különbség 60 %-át.

| (4) | A cukorgyártók által a cukorrépa-eladóknak a termelési alapilleték, illetve a B illeték maximális összege és az említett illetékek kivethető összegei közötti különbség alapján fizetendő összegek a 2002/2003-as (7), a 2003/2004-es (8) és a 2005/2006-os (9) gazdasági évre a 314/2002/EK bizottsági rendelet (10) 9. cikke (1) bekezdésének megfelelően megállapításra kerültek. |
| --- | --- |

(4)

A cukorgyártók által a cukorrépa-eladóknak a termelési alapilleték, illetve a B illeték maximális összege és az említett illetékek kivethető összegei közötti különbség alapján fizetendő összegek a 2002/2003-as (7), a 2003/2004-es (8) és a 2005/2006-os (9) gazdasági évre a 314/2002/EK bizottsági rendelet (10) 9. cikke (1) bekezdésének megfelelően megállapításra kerültek.

| (5) | A 318/2006/EK tanácsi rendelet (11) a 2006/2007-es gazdasági évtől kezdődően hatályon kívül helyezte és felváltotta az 1260/2001/EK rendeletet. A 318/2006/EK rendelet, amelyet később hatályon kívül helyezett és felváltott a 1234/2007/EK rendelet (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (12), olyan új termelési díjjal váltotta fel a termelési kvóták rendszerének önfinanszírozásán alapuló, változó cukortermelési illetékeket, amelynek célja a cukorágazatban a cukorpiac közös szervezésének keretében felmerülő kiadások fedezéséhez való hozzájárulás. |
| --- | --- |

(5)

A 318/2006/EK tanácsi rendelet (11) a 2006/2007-es gazdasági évtől kezdődően hatályon kívül helyezte és felváltotta az 1260/2001/EK rendeletet. A 318/2006/EK rendelet, amelyet később hatályon kívül helyezett és felváltott a 1234/2007/EK rendelet (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (12), olyan új termelési díjjal váltotta fel a termelési kvóták rendszerének önfinanszírozásán alapuló, változó cukortermelési illetékeket, amelynek célja a cukorágazatban a cukorpiac közös szervezésének keretében felmerülő kiadások fedezéséhez való hozzájárulás.

| (6) | A Bíróság 2008. május 8-án a C-5/06. és c-23/06–C-36/06. sz. egyesített ügyekben érvénytelennek nyilvánította a 1762/2003/EK bizottsági rendeletet (13) és a 1775/2004/EK bizottsági rendeletet (14). Ítéletében a Bíróság arra az álláspontra helyezkedett, hogy az exportált termékekben lévő összes cukormennyiséget figyelembe kell venni az átlagos veszteség egy tonna termékre jutó becsült értékének kiszámításához, függetlenül attól, hogy ténylegesen sor került-e export-visszatérítésre vagy sem. |
| --- | --- |

(6)

A Bíróság 2008. május 8-án a C-5/06. és c-23/06–C-36/06. sz. egyesített ügyekben érvénytelennek nyilvánította a 1762/2003/EK bizottsági rendeletet (13) és a 1775/2004/EK bizottsági rendeletet (14). Ítéletében a Bíróság arra az álláspontra helyezkedett, hogy az exportált termékekben lévő összes cukormennyiséget figyelembe kell venni az átlagos veszteség egy tonna termékre jutó becsült értékének kiszámításához, függetlenül attól, hogy ténylegesen sor került-e export-visszatérítésre vagy sem.

| (7) | A Bíróság a C-175/07–C-184/07. sz. egyesített ügyekben, valamint a C-466/06. sz. és a C-200/06. sz. ügyben ugyancsak érvénytelennek nyilvánította az 1686/2005/EK bizottsági rendeletet (15). |
| --- | --- |

(7)

A Bíróság a C-175/07–C-184/07. sz. egyesített ügyekben, valamint a C-466/06. sz. és a C-200/06. sz. ügyben ugyancsak érvénytelennek nyilvánította az 1686/2005/EK bizottsági rendeletet (15).

| (8) | A Bíróság által hozott döntéseknek való megfelelés érdekében a Bizottság elfogadta az 1193/2009/EK rendeletet (16). |
| --- | --- |

(8)

A Bíróság által hozott döntéseknek való megfelelés érdekében a Bizottság elfogadta az 1193/2009/EK rendeletet (16).

| (9) | A Törvényszék 2011. szeptember 29-én ítéletet hozott a T-4/06. számú ügyben; az ítéletben kimondta, hogy nincs megfelelő jogalap arra, hogy a cukorágazatban kivetett kiegészítő illeték esetében differenciált együtthatót alkalmazzanak, és megsemmisítette az 1686/2005/EK rendeletnek az 1193/2009/EK bizottsági rendelet 3. cikkével módosított 2. cikkét. |
| --- | --- |

(9)

A Törvényszék 2011. szeptember 29-én ítéletet hozott a T-4/06. számú ügyben; az ítéletben kimondta, hogy nincs megfelelő jogalap arra, hogy a cukorágazatban kivetett kiegészítő illeték esetében differenciált együtthatót alkalmazzanak, és megsemmisítette az 1686/2005/EK rendeletnek az 1193/2009/EK bizottsági rendelet 3. cikkével módosított 2. cikkét.

| (10) | A Bíróság 2012. szeptember 27-én a C-113/10. sz., a C-147/10. sz. és a C-234/10. sz. egyesített ügyekben érvénytelennek nyilvánította az 1193/2009/EK rendeletet, és kimondta, hogy a termék tonnánkénti átlagos vesztesége becsült értékének kiszámítása céljából az 1260/2001/EK rendelet 15. cikke (1) bekezdésének d) pontját úgy kell értelmezni, hogy a visszatérítések teljes összege tartalmazza az export-visszatérítés teljes kifizetett összegét. |
| --- | --- |

(10)

A Bíróság 2012. szeptember 27-én a C-113/10. sz., a C-147/10. sz. és a C-234/10. sz. egyesített ügyekben érvénytelennek nyilvánította az 1193/2009/EK rendeletet, és kimondta, hogy a termék tonnánkénti átlagos vesztesége becsült értékének kiszámítása céljából az 1260/2001/EK rendelet 15. cikke (1) bekezdésének d) pontját úgy kell értelmezni, hogy a visszatérítések teljes összege tartalmazza az export-visszatérítés teljes kifizetett összegét.

| (11) | Következésképpen a cukorágazatra vonatkozó illetékeket megfelelő szinten kell megállapítani. A 314/2002/EK bizottsági rendelet 6. cikkének (5) bekezdésével összhangban meghatározott kivitelek esetében az 1260/2001/EK rendelet 15. cikke (1) bekezdésének d) pontja értelmében vett átlagos veszteséget a ténylegesen kifizetett visszatérítések összege és az exportált mennyiségek hányadosaként kell kiszámítani, függetlenül attól, hogy visszatérítés kifizetésére sor került-e. Az 1260/2001/EK rendelet 15. cikke (1) bekezdésének c) pontja szerinti exportálható többletet ugyancsak a teljes kivitel alapján kell kiszámítani, függetlenül attól, hogy visszatérítés kifizetésére sor került-e. |
| --- | --- |

(11)

Következésképpen a cukorágazatra vonatkozó illetékeket megfelelő szinten kell megállapítani. A 314/2002/EK bizottsági rendelet 6. cikkének (5) bekezdésével összhangban meghatározott kivitelek esetében az 1260/2001/EK rendelet 15. cikke (1) bekezdésének d) pontja értelmében vett átlagos veszteséget a ténylegesen kifizetett visszatérítések összege és az exportált mennyiségek hányadosaként kell kiszámítani, függetlenül attól, hogy visszatérítés kifizetésére sor került-e. Az 1260/2001/EK rendelet 15. cikke (1) bekezdésének c) pontja szerinti exportálható többletet ugyancsak a teljes kivitel alapján kell kiszámítani, függetlenül attól, hogy visszatérítés kifizetésére sor került-e.

| (12) | Figyelembe véve, hogy a 2001/2002-es gazdasági évre vonatkozó illetékek megállapítása ugyanazzal a módszerrel történt, mint amelyet a Bíróság érvénytelenített, a 2001/2002-es gazdasági évre vonatkozó termelési illetékeket és a kiegészítő illeték kiszámításához használandó együtthatót szintén megfelelő módon helyesbíteni kell. |
| --- | --- |

(12)

Figyelembe véve, hogy a 2001/2002-es gazdasági évre vonatkozó illetékek megállapítása ugyanazzal a módszerrel történt, mint amelyet a Bíróság érvénytelenített, a 2001/2002-es gazdasági évre vonatkozó termelési illetékeket és a kiegészítő illeték kiszámításához használandó együtthatót szintén megfelelő módon helyesbíteni kell.

| (13) | A Bíróság ítéletéből következik, hogy a helyesbített illetékeket ugyanazon időpontoktól kezdve kell alkalmazni, mint amelyektől az érvénytelennek nyilvánított illetékeket alkalmazták. |
| --- | --- |

(13)

A Bíróság ítéletéből következik, hogy a helyesbített illetékeket ugyanazon időpontoktól kezdve kell alkalmazni, mint amelyektől az érvénytelennek nyilvánított illetékeket alkalmazták.

| (14) | A cukorilletékeknek a (11) preambulumbekezdésben említett módszer szerint történő meghatározásából kifolyólag az alapilleték maximális összege és a 2002/2003-as, a 2003/2004-es és a 2005/2006-os gazdasági évre kivetendő illetékek összege közötti különbség alapján a cukorgyártók által a cukorrépa-eladók számára fizetendő összegeket szintén indokolt újból megállapítani, és azokat az említett gazdasági évre vonatkozóan visszaható hatállyal alkalmazni. |
| --- | --- |

(14)

A cukorilletékeknek a (11) preambulumbekezdésben említett módszer szerint történő meghatározásából kifolyólag az alapilleték maximális összege és a 2002/2003-as, a 2003/2004-es és a 2005/2006-os gazdasági évre kivetendő illetékek összege közötti különbség alapján a cukorgyártók által a cukorrépa-eladók számára fizetendő összegeket szintén indokolt újból megállapítani, és azokat az említett gazdasági évre vonatkozóan visszaható hatállyal alkalmazni.

| (15) | A 2001/2002-es gazdasági év esetében a nem fedezett teljes veszteségnek a (11) preambulumbekezdésben említett módszer szerint kiszámított összege 14 123 937 EUR. Az 1260/2001/EK rendelet 16. cikkének (2) bekezdésében említett együtthatót ennek megfelelően kell megállapítani és alkalmazni a szóban forgó gazdasági évre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(15)

A 2001/2002-es gazdasági év esetében a nem fedezett teljes veszteségnek a (11) preambulumbekezdésben említett módszer szerint kiszámított összege 14 123 937 EUR. Az 1260/2001/EK rendelet 16. cikkének (2) bekezdésében említett együtthatót ennek megfelelően kell megállapítani és alkalmazni a szóban forgó gazdasági évre vonatkozóan.

| (16) | A 2002/2003-as gazdasági év esetében a módszer alkalmazásával kapott érték 2 % az alapilleték és 16,371 % a B illeték tekintetében, és azokat az említett gazdasági évre vonatkozóan visszaható hatállyal kell alkalmazni. Az újraszámított teljes veszteséget teljes egészében fedezik a termelési alapilletékből és a B illetékből származó bevételek. Ezért a szóban forgó gazdasági évre nem szükséges megállapítani az 1260/2001/EK rendelet 16. cikkének (2) bekezdésében említett kiegészítő együtthatót. |
| --- | --- |

(16)

A 2002/2003-as gazdasági év esetében a módszer alkalmazásával kapott érték 2 % az alapilleték és 16,371 % a B illeték tekintetében, és azokat az említett gazdasági évre vonatkozóan visszaható hatállyal kell alkalmazni. Az újraszámított teljes veszteséget teljes egészében fedezik a termelési alapilletékből és a B illetékből származó bevételek. Ezért a szóban forgó gazdasági évre nem szükséges megállapítani az 1260/2001/EK rendelet 16. cikkének (2) bekezdésében említett kiegészítő együtthatót.

| (17) | A 2002/2003-as gazdasági év tekintetében 1440/2002/EK bizottsági rendelet (17) a B illeték maximális összegét a fehér cukor intervenciós árának 37,5 %-ában határozta meg. A (11) preambulumbekezdésben említett módszer szerint felülvizsgált, az említett gazdasági évre vonatkozó B illeték mértéke azonban a fehér cukor intervenciós árának 16,371 %-a. E különbség miatt szükség van arra, hogy az 1260/2001/EK rendelet 18. cikke (2) bekezdésének megfelelően megállapításra kerüljön a cukorgyártók által a cukorrépa-eladóknak fizetendő, a szabványos minőségű cukorrépa tonnánkénti mennyiségére vonatkozó összeg. |
| --- | --- |

(17)

A 2002/2003-as gazdasági év tekintetében 1440/2002/EK bizottsági rendelet (17) a B illeték maximális összegét a fehér cukor intervenciós árának 37,5 %-ában határozta meg. A (11) preambulumbekezdésben említett módszer szerint felülvizsgált, az említett gazdasági évre vonatkozó B illeték mértéke azonban a fehér cukor intervenciós árának 16,371 %-a. E különbség miatt szükség van arra, hogy az 1260/2001/EK rendelet 18. cikke (2) bekezdésének megfelelően megállapításra kerüljön a cukorgyártók által a cukorrépa-eladóknak fizetendő, a szabványos minőségű cukorrépa tonnánkénti mennyiségére vonatkozó összeg.

| (18) | A 2003/2004-es gazdasági év esetében a (11) preambulumbekezdésben említett új számítási módszer alkalmazása a termelési alapilleték tekintetében 2 %-os, a B illeték tekintetében pedig 17,259 %-os értéket eredményez. Az újraszámított teljes veszteséget teljes egészében fedezik a termelési alapilletékből és a B illetékből származó bevételek. Ezért az említett gazdasági évre nem szükséges megállapítani az 1260/2001/EK rendelet 16. cikkének (2) bekezdésében említett kiegészítő együtthatót. |
| --- | --- |

(18)

A 2003/2004-es gazdasági év esetében a (11) preambulumbekezdésben említett új számítási módszer alkalmazása a termelési alapilleték tekintetében 2 %-os, a B illeték tekintetében pedig 17,259 %-os értéket eredményez. Az újraszámított teljes veszteséget teljes egészében fedezik a termelési alapilletékből és a B illetékből származó bevételek. Ezért az említett gazdasági évre nem szükséges megállapítani az 1260/2001/EK rendelet 16. cikkének (2) bekezdésében említett kiegészítő együtthatót.

| (19) | A 2003/2004-es gazdasági év tekintetében az 1440/2002/EK rendelet a B illeték maximális összegét a fehér cukor intervenciós árának 37,5 %-ában határozta meg. A (11) preambulumbekezdésben említett módszer szerint felülvizsgált, az említett gazdasági évre vonatkozó B illeték mértéke azonban a fehér cukor intervenciós árának 17,259 %-a. E különbség miatt szükség van arra, hogy az 1260/2001/EK rendelet 18. cikke (2) bekezdésének megfelelően megállapításra kerüljön a cukorgyártók által a cukorrépa-eladóknak fizetendő, a szabványos minőségű cukorrépa tonnánkénti mennyiségére vonatkozó összeg. |
| --- | --- |

(19)

A 2003/2004-es gazdasági év tekintetében az 1440/2002/EK rendelet a B illeték maximális összegét a fehér cukor intervenciós árának 37,5 %-ában határozta meg. A (11) preambulumbekezdésben említett módszer szerint felülvizsgált, az említett gazdasági évre vonatkozó B illeték mértéke azonban a fehér cukor intervenciós árának 17,259 %-a. E különbség miatt szükség van arra, hogy az 1260/2001/EK rendelet 18. cikke (2) bekezdésének megfelelően megállapításra kerüljön a cukorgyártók által a cukorrépa-eladóknak fizetendő, a szabványos minőségű cukorrépa tonnánkénti mennyiségére vonatkozó összeg.

| (20) | A 2004/2005-ös gazdasági év esetében a (11) preambulumbekezdésben említett módszer alkalmazása sem a termelési alapilletéket, sem a B illetéket nem módosítja. Az említett gazdasági év tekintetében a nem fedezett teljes veszteségnek a (11) preambulumbekezdésben említett módszer szerint kiszámított összege 57 648 788 EUR. Ezért meg kell határozni az 1260/2001/EK rendelet 16. cikkének (2) bekezdésében említett együtthatót. A Bíróságnak a (9) preambulumbekezdésben említett ítéletéből következik, hogy az együtthatónak azonosnak kell lennie az Uniót 2004. április 30-án alkotó tagállamok és az Uniót 2004. május 1-jén alkotó tagállamok esetében. |
| --- | --- |

(20)

A 2004/2005-ös gazdasági év esetében a (11) preambulumbekezdésben említett módszer alkalmazása sem a termelési alapilletéket, sem a B illetéket nem módosítja. Az említett gazdasági év tekintetében a nem fedezett teljes veszteségnek a (11) preambulumbekezdésben említett módszer szerint kiszámított összege 57 648 788 EUR. Ezért meg kell határozni az 1260/2001/EK rendelet 16. cikkének (2) bekezdésében említett együtthatót. A Bíróságnak a (9) preambulumbekezdésben említett ítéletéből következik, hogy az együtthatónak azonosnak kell lennie az Uniót 2004. április 30-án alkotó tagállamok és az Uniót 2004. május 1-jén alkotó tagállamok esetében.

| (21) | A 2005/2006-os gazdasági év esetében a (11) preambulumbekezdésben említett módszer alkalmazása a termelési alapilleték tekintetében 1,2335 %-os értéket eredményez, anélkül, hogy szükség lenne B illetékre. Az újraszámított teljes veszteséget teljes egészében fedezik a termelési alapilletékből származó bevételek, így a szóban forgó gazdasági évre nem szükséges megállapítani az 1260/2001/EK rendelet 16. cikkének (2) bekezdésében említett kiegészítő együtthatót. |
| --- | --- |

(21)

A 2005/2006-os gazdasági év esetében a (11) preambulumbekezdésben említett módszer alkalmazása a termelési alapilleték tekintetében 1,2335 %-os értéket eredményez, anélkül, hogy szükség lenne B illetékre. Az újraszámított teljes veszteséget teljes egészében fedezik a termelési alapilletékből származó bevételek, így a szóban forgó gazdasági évre nem szükséges megállapítani az 1260/2001/EK rendelet 16. cikkének (2) bekezdésében említett kiegészítő együtthatót.

| (22) | A 2005/2006-os gazdasági év tekintetében a 1296/2005/EK bizottsági rendelet (18) a B illeték maximális összegét a fehér cukor intervenciós árának 37,5 %-ában határozta meg. Mivel az alapilletéknek a szóban forgó gazdasági évre alkalmazandó, a (11) preambulumbekezdésben említett módszer szerint felülvizsgált mértéke a fehér cukor intervenciós árának 1,2335 %-a, B illeték megállapítására nincs szükség. E különbségek miatt szükség van arra, hogy az 1260/2001/EK rendelet 18. cikke (2) bekezdésének megfelelően megállapításra kerüljön a cukorgyártók által a cukorrépa-eladóknak az adott gazdasági év tekintetében fizetendő, a szabványos minőségű cukorrépa tonnánkénti mennyiségére vonatkozó összeg. |
| --- | --- |

(22)

A 2005/2006-os gazdasági év tekintetében a 1296/2005/EK bizottsági rendelet (18) a B illeték maximális összegét a fehér cukor intervenciós árának 37,5 %-ában határozta meg. Mivel az alapilletéknek a szóban forgó gazdasági évre alkalmazandó, a (11) preambulumbekezdésben említett módszer szerint felülvizsgált mértéke a fehér cukor intervenciós árának 1,2335 %-a, B illeték megállapítására nincs szükség. E különbségek miatt szükség van arra, hogy az 1260/2001/EK rendelet 18. cikke (2) bekezdésének megfelelően megállapításra kerüljön a cukorgyártók által a cukorrépa-eladóknak az adott gazdasági év tekintetében fizetendő, a szabványos minőségű cukorrépa tonnánkénti mennyiségére vonatkozó összeg.

| (23) | Jogbiztonsági okokból, valamint a különböző tagállamokban működő érintett gazdasági szereplők közötti egyenlő bánásmód biztosítása érdekében meg kell határozni egy olyan közös dátumot, amikor az e rendeletben rögzített illetékek az 1150/2000/EK, Euratom tanácsi rendelet (19) 2. cikke (2) bekezdésének második albekezdése értelmében megállapításra kerülnek. Ezt a határidőt azonban nem kell alkalmazni abban az esetben, ha a tagállamoknak a nemzeti jog szerint az említett időpontot követően kell visszatérítést fizetniük az érintett gazdálkodóknak, |
| --- | --- |

(23)

Jogbiztonsági okokból, valamint a különböző tagállamokban működő érintett gazdasági szereplők közötti egyenlő bánásmód biztosítása érdekében meg kell határozni egy olyan közös dátumot, amikor az e rendeletben rögzített illetékek az 1150/2000/EK, Euratom tanácsi rendelet (19) 2. cikke (2) bekezdésének második albekezdése értelmében megállapításra kerülnek. Ezt a határidőt azonban nem kell alkalmazni abban az esetben, ha a tagállamoknak a nemzeti jog szerint az említett időpontot követően kell visszatérítést fizetniük az érintett gazdálkodóknak,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A cukorágazatban fizetendő, a 2001/2002-es, a 2002/2003-as, a 2003/2004-es, a 2004/2005-ös és a 2005/2006-os gazdasági évre vonatkozó termelési illetékeket a melléklet 1. pontja határozza meg.

(2)   A 2001/2002-es és a 2004/2005-ös gazdasági évre vonatkozó kiegészítő illeték kiszámításához szükséges együtthatókat a melléklet 2. pontja határozza meg.

(3)   A cukorgyártók által a cukorrépa-eladók számára a 2002/2003-as, a 2003/2004-es és a 2005/2006-os gazdasági évre vonatkozó A és B illetékek alapján fizetendő összegeket a melléklet 3. pontja határozza meg.

2. cikk

Az e rendeletben rögzített illetékek megállapításának az 1150/2000/EK, Euratom rendelet 2. cikke (2) bekezdésének második albekezdésében említett határideje legkésőbb 2014. szeptember 30-a, kivéve, ha a tagállamok a kifizetett, de nem esedékes összegeknek a gazdasági szereplők általi visszaigénylésére vonatkozó nemzeti jog alkalmazása miatt nem tudják tartani az említett határidőt.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Az 1. cikk (1) bekezdését az alábbi időpontoktól kell alkalmazni:

| — | 2002. október 16. a 2001/2002-es gazdasági év vonatkozásában, |
| --- | --- |

—

2002. október 16. a 2001/2002-es gazdasági év vonatkozásában,

| — | 2003. október 8. a 2002/2003-as gazdasági év vonatkozásában, |
| --- | --- |

—

2003. október 8. a 2002/2003-as gazdasági év vonatkozásában,

| — | 2004. október 15. a 2003/2004-es gazdasági év vonatkozásában, |
| --- | --- |

—

2004. október 15. a 2003/2004-es gazdasági év vonatkozásában,

| — | 2005. október 18. a 2004/2005-ös gazdasági év vonatkozásában, és |
| --- | --- |

—

2005. október 18. a 2004/2005-ös gazdasági év vonatkozásában, és

| — | 2007. február 23. a 2005/2006-os gazdasági év vonatkozásában. |
| --- | --- |

—

2007. február 23. a 2005/2006-os gazdasági év vonatkozásában.

Az 1. cikk (2) bekezdését az alábbi időpontoktól kell alkalmazni:

| — | 2002. október 16. a 2001/2002-es gazdasági év vonatkozásában, és |
| --- | --- |

—

2002. október 16. a 2001/2002-es gazdasági év vonatkozásában, és

| — | 2005. október 18. a 2004/2005-ös gazdasági év vonatkozásában. |
| --- | --- |

—

2005. október 18. a 2004/2005-ös gazdasági év vonatkozásában.

Az 1. cikk (3) bekezdését az alábbi időpontoktól kell alkalmazni:

| — | 2003. október 8. a 2002/2003-as gazdasági év vonatkozásában, |
| --- | --- |

—

2003. október 8. a 2002/2003-as gazdasági év vonatkozásában,

| — | 2004. október 15. a 2003/2004-es gazdasági év vonatkozásában, és |
| --- | --- |

—

2004. október 15. a 2003/2004-es gazdasági év vonatkozásában, és

| — | 2007. február 23. a 2005/2006-os gazdasági év vonatkozásában. |
| --- | --- |

—

2007. február 23. a 2005/2006-os gazdasági év vonatkozásában.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. december 2-án.

a Tanács részéről

az elnök

E. GUSTAS

---

(1)  A Tanács 2001. június 19-i 1260/2001/EK rendelete a cukorágazat piacának közös szervezéséről (HL L 178., 2001.6.30., 1. o.).

1

(2)  A Bizottság 1837/2002/EK rendelete (HL L 278., 2002.10.16., 13. o.).

2

(3)  A Bizottság 1762/2003/EK rendelete (HL L 254., 2003.10.8., 4. o.).

3

(4)  A Bizottság 1775/2004/EK rendelete (HL L 316., 2004.10.15., 64. o.).

4

(5)  A Bizottság 1686/2005/EK rendelete (HL L 271., 2005.10.15., 12. o.).

5

(6)  A Bizottság 164/2007/EK rendelete (HL L 51., 2007.2.20., 17. o.).

6

(7)  HL L 254., 2003.10.8., 5. o.

7

(8)  HL L 316., 2004.10.15., 65. o.

8

(9)  HL L 51., 2007.2.20., 16. o.

9

(10)  A Bizottság 2002. február 20-i 314/2002/EK rendelete a cukorágazatban a kvótarendszer alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 50., 2002.2.21., 40. o.).

10

(11)  A Tanács 2006. február 20-i 318/2006/EK rendelete a cukorágazat piacának közös szervezéséről (HL L 58., 2006.2.28., 1. o.).

11

(12)  A Tanács 2007. október 22-i 1234/2007/EK rendelete a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (HL L 299., 2007.11.16., 1. o.).

12

(13)  A Bizottság 2003. október 7-i 1762/2003/EK rendelete a cukorágazatban termelési illetékként fizetendő összegeknek a 2002/2003-as gazdasági évre történő megállapításáról.(HL L 254., 2003.10.8., 4. o.).

13

(14)  A Bizottság 2004. október 14-i 1775/2004/EK rendelete a 2003/2004-es gazdasági évre a cukorágazatban a termelési illeték összegének megállapításáról (HL L 316., 2004.10.15., 64. o.).

14

(15)  A Bizottság 2005. október 14-i 1686/2005/EK rendelete a cukorágazatban a 2004/2005-ös gazdasági évre a termelési illetékek összege, valamint a kiegészítő illeték meghatározásáról (HL L 271., 2005.10.15., 12. o.).

15

(16)  A Bizottság 2009. november 3-i 1193/2009/EK rendelete az 1762/2003/EK, az 1775/2004/EK, az 1686/2005/EK és a 164/2007/EK rendelet helyesbítéséről és a cukorágazatban termelési illetékként fizetendő összegeknek a 2002/2003-as, 2003/2004-es, 2004/2005-ös, 2005/2006-os gazdasági évekre történő megállapításáról (HL L 321., 2009.12.8., 1. o.).

16

(17)  A Bizottság 2002. augusztus 7-i 1440/2002/EK rendelete a B termelési illeték maximális összegének felülvizsgálatáról és a cukorágazatban a B cukorrépa 2002/2003-as gazdasági évre vonatkozó minimálárának módosításáról (HL L 212., 2002.8.8., 3. o.).

17

(18)  A Bizottság 2005. augusztus 5-i 1296/2005/EK rendelete a B termelési illeték maximális összegének felülvizsgálatáról és a cukorágazatban a B cukorrépa 2005/2006-os gazdasági évre vonatkozó minimálárának módosításáról (HL L 205., 2005.8.6., 20. o.).

18

(19)  A Tanács 2000. május 22-i 1150/2000/EK, Euratom rendelete a Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló 94/728/EK, Euratom határozat végrehajtásáról (HL L 130., 2000.5.31., 1. o.).

19

---

MELLÉKLET

| 1. | A cukorágazatban fizetendő, az 1. cikk (1) bekezdésében említett termelési illetékek | 2001/2002 | 2002/2003 | 2003/2004 | 2004/2005 | 2005/2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a) | az A cukorra és a B cukorra vonatkozó termelési alapilleték, EUR/1 tonna fehér cukor |

1.

A cukorágazatban fizetendő, az 1. cikk (1) bekezdésében említett termelési illetékek

2001/2002

2002/2003

2003/2004

2004/2005

2005/2006

a)

az A cukorra és a B cukorra vonatkozó termelési alapilleték, EUR/1 tonna fehér cukor

12,638

12,638

12,638

12,638

7,794

| b) | a B cukorra vonatkozó B illeték, EUR/1 tonna fehér cukor |
| --- | --- |

b)

a B cukorra vonatkozó B illeték, EUR/1 tonna fehér cukor

236,963

103,447

109,061

236,963

—

| c) | az A izoglükózra és a B izoglükózra vonatkozó termelési alapilleték, EUR/1 tonna szárazanyag |
| --- | --- |

c)

az A izoglükózra és a B izoglükózra vonatkozó termelési alapilleték, EUR/1 tonna szárazanyag

5,330

5,330

5,330

5,330

3,394

| d) | a B izoglükózra vonatkozó B illeték, EUR/1 tonna szárazanyag |
| --- | --- |

d)

a B izoglükózra vonatkozó B illeték, EUR/1 tonna szárazanyag

99,424

46,017

48,261

99,424

—

| e) | az A inulinszirupra és a B inulinszirupra vonatkozó termelési alapilleték, EUR/1 tonna szárazanyag, cukor/izoglükóz-egyenértékben kifejezve |
| --- | --- |

e)

az A inulinszirupra és a B inulinszirupra vonatkozó termelési alapilleték, EUR/1 tonna szárazanyag, cukor/izoglükóz-egyenértékben kifejezve

12,638

12,638

12,638

12,638

7,794

| f) | a B inulinszirupra vonatkozó B illeték, EUR/1 tonna szárazanyag, cukor/izoglükóz-egyenértékben kifejezve |
| --- | --- |

f)

a B inulinszirupra vonatkozó B illeték, EUR/1 tonna szárazanyag, cukor/izoglükóz-egyenértékben kifejezve

236,963

103,447

109,061

236,963

—

| 2. | Az 1. cikk (2) bekezdésében említett kiegészítő illeték kiszámításához szükséges együtthatók
  2001/2002-es gazdasági év: 0,01839
  2004/2005-ös gazdasági év: 0,07294 |
| --- | --- |

2.

Az 1. cikk (2) bekezdésében említett kiegészítő illeték kiszámításához szükséges együtthatók

2001/2002-es gazdasági év: 0,01839

2004/2005-ös gazdasági év: 0,07294

| 3. | A cukorgyártók által az A, illetve a B illetékek alapján a cukorrépa-eladóknak fizetendő, az 1. cikk (3) bekezdésében említett összegek | 2002/2003 | 2003/2004 | 2005/2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Az A cukorrépára vonatkozó kiegészítő ár (1) | | | 0,378 |
| A B cukorrépára vonatkozó kiegészítő ár (1) | 10,414 | 9,976 | 18,258 |

3.

A cukorgyártók által az A, illetve a B illetékek alapján a cukorrépa-eladóknak fizetendő, az 1. cikk (3) bekezdésében említett összegek

2002/2003

2003/2004

2005/2006

Az A cukorrépára vonatkozó kiegészítő ár (1)

0,378

A B cukorrépára vonatkozó kiegészítő ár (1)

10,414

9,976

18,258

---

(1)  Az A, illetve a B illeték alapján a szabványos minőségű cukorrépa tonnányi mennyiségére fizetendő kiegészítő ár (EUR).

---

| 19.12.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 343/7 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 343/7

---

A TANÁCS 1361/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2013. december 17.)

az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 267/2012/EU rendelet végrehajtásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló, 2012. március 23-i 267/2012/EU tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 46. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Tanács 2012. március 23-án elfogadta a 267/2012/EU rendeletet. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2012. március 23-án elfogadta a 267/2012/EU rendeletet.

| (2) | Az Európai Unió Bírósága által 2013. november 28-án, a C-280/12 P. sz. ügyben hozott ítéletet követően Fereydoun MAHMOUDIAN és a Fulmen és már nem szerepel a 2010/413/KKBP tanácsi határozat (2) II. mellékletében foglalt, korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek és szervezetek jegyzékén. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Unió Bírósága által 2013. november 28-án, a C-280/12 P. sz. ügyben hozott ítéletet követően Fereydoun MAHMOUDIAN és a Fulmen és már nem szerepel a 2010/413/KKBP tanácsi határozat (2) II. mellékletében foglalt, korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek és szervezetek jegyzékén.

| (3) | Fereydoun MAHMOUDIAN-t és a Fulment le kell venni a 267/2012/EU rendelet IX. mellékletében foglalt, korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek és szervezetek jegyzékéről, |
| --- | --- |

(3)

Fereydoun MAHMOUDIAN-t és a Fulment le kell venni a 267/2012/EU rendelet IX. mellékletében foglalt, korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek és szervezetek jegyzékéről,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 267/2012/EU rendelet IX. melléklete az e rendelet mellékletében meghatározottak szerint módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. december 17-én.

a Tanács részéről

az elnök

R. ŠADŽIUS

---

(1)  HL L 88., 2012.3.24., 1. o.

1

(2)  A Tanács 2010/413/KKBP határozata (2010. július 26.) az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről és a 2007/140/KKBP közös álláspont hatályon kívül helyezéséről (HL L 195, 2010.7.27., 39. o.).

2

---

MELLÉKLET

A 267/2012/EU rendelet IX. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az I. rész A. pontjában a 9., "Fereydoun MAHMOUDIAN" bejegyzés törlésre kerül. |
| --- | --- |

1.

Az I. rész A. pontjában a 9., "Fereydoun MAHMOUDIAN" bejegyzés törlésre kerül.

| 2. | Az I. rész B. pontjában a 13., "Fulmen" bejegyzés törlésre kerül. |
| --- | --- |

2.

Az I. rész B. pontjában a 13., "Fulmen" bejegyzés törlésre kerül.

---

| 19.12.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 343/9 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 343/9

---

A BIZOTTSÁG 1362/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2013. december 11.)

a nyers, fűszerezett baromfihús Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolását célzó érzékszervi vizsgálat módszereinek meghatározásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | A 2658/87/EGK rendelet mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra 2. árucsoportjához tartozó 6. kiegészítő megjegyzés a) pontjának meghatározása szerinti nyers, fűszerezett hús olyan nyers hús, amelyet a teljes felületén vagy belsejében fűszerrel kezeltek, a fűszerezés lehet szabad szemmel látható vagy ízlelés útján egyértelműen megállapítható. |
| --- | --- |

(1)

A 2658/87/EGK rendelet mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra 2. árucsoportjához tartozó 6. kiegészítő megjegyzés a) pontjának meghatározása szerinti nyers, fűszerezett hús olyan nyers hús, amelyet a teljes felületén vagy belsejében fűszerrel kezeltek, a fűszerezés lehet szabad szemmel látható vagy ízlelés útján egyértelműen megállapítható.

| (2) | Annak biztosítása érdekében, hogy a vámhatóságok a vámbesorolás céljából egységes megközelítést alkalmazzanak, meg kell határozni a módszereket annak megállapítására, hogy a nyers baromfihús a Kombinált Nómenklatúra 2. árucsoportjához tartozó 6. kiegészítő megjegyzés a) pontja szerint fűszerezett-e vagy sem. |
| --- | --- |

(2)

Annak biztosítása érdekében, hogy a vámhatóságok a vámbesorolás céljából egységes megközelítést alkalmazzanak, meg kell határozni a módszereket annak megállapítására, hogy a nyers baromfihús a Kombinált Nómenklatúra 2. árucsoportjához tartozó 6. kiegészítő megjegyzés a) pontja szerint fűszerezett-e vagy sem.

| (3) | Az Európai Vámlaboratóriumok Csoportja által végzett tanulmányok fényében a nyers baromfihús fűszerezettségének ellenőrzésére szolgáló módszereknek elsősorban a szemrevételezést, másodsorban pedig a minta ízlelését kell magukban foglalniuk. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Vámlaboratóriumok Csoportja által végzett tanulmányok fényében a nyers baromfihús fűszerezettségének ellenőrzésére szolgáló módszereknek elsősorban a szemrevételezést, másodsorban pedig a minta ízlelését kell magukban foglalniuk.

| (4) | A minta ízlelését magukban foglaló módszert csak abban az esetben kell alkalmazni, amikor a szemrevételezés módszere nem vezet végleges eredményre. |
| --- | --- |

(4)

A minta ízlelését magukban foglaló módszert csak abban az esetben kell alkalmazni, amikor a szemrevételezés módszere nem vezet végleges eredményre.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolás céljából a nyers baromfihús fűszerezettségének megállapítására alkalmazott módszerek a mellékletben kerülnek meghatározásra.

2. cikk

(1)   A baromfihús szemrevételezését a melléklet I. részében meghatározott módszerrel és feltételek szerint kell elvégezni.

A szemrevételezés célja annak megállapítása, hogy a baromfihús teljes felületén fűszerezett-e vagy sem, és hogy a fűszerezés szabad szemmel látható-e vagy sem.

(2)   A baromfihús ízlelését a melléklet II. részében meghatározott módszerrel és feltételek szerint kell elvégezni.

Az ízlelést csak azokban az esetekben kell alkalmazni, amikor a szemrevételezés eredményei alapján nem állapítható meg, hogy a mintát teljes felületén fűszerezték-e, és hogy a fűszerezés szabad szemmel látható-e vagy sem.

Az ízlelés célja annak meghatározása, hogy a baromfihús belsejében vagy teljes felületén kezelték-e fűszerrel, és hogy a fűszerezés ízlelés útján egyértelműen megállapítható-e.

Az ízlelés előkészítése csak a melléklet II. részének 2. pontjában meghatározott minimális berendezésekre vonatkozó követelményeket teljesítő helyszíneken végezhető el.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. december 11-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Algirdas ŠEMETA

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 256., 1987.9.7., 1. o.

1

---

MELLÉKLET

I.   FŰSZEREZETT BAROMFIHÚS SZEMREVÉTELEZÉSE

1.   Célkitűzés és fogalommeghatározások

E módszer célja annak meghatározása, hogy a nyers fűszerezett baromfihúst a Kombinált Nómenklatúra 2. vagy 16. árucsoportjába kell-e besorolni, mert megállapítható, hogy:

| 1. | a fűszerezés a minta teljes felületét borítja; és |
| --- | --- |

1.

a fűszerezés a minta teljes felületét borítja; és

| 2. | a fűszerezés szabad szemmel látható. |
| --- | --- |

2.

a fűszerezés szabad szemmel látható.

A módszer a nyers baromfihús egy vagy több mintájának szemrevételezéséből áll.

2.   A minta előkészítése

A bejelentett tételek közül bármely tétel mintául szolgálhat. Csak felbontatlan, eredeti csomagolású csomag mintázandó. A mintát vagy dobozba lehet becsomagolni vagy műanyag vákuumcsomagolással ellátni.

A fagyasztott nyers hús esetében a mintát fel kell olvasztani (például hűtőszekrényben 4 °C-os hőmérsékleten). A folyadékkibocsátást minimálisra kell korlátozni.

A csomagolásra és/vagy a mintára vonatkozó információkat nyilvántartásba kell venni vagy fényképen dokumentálni kell, melyeket a 4. pontban említett vizsgálati jegyzőkönyvhöz kell csatolni.

3.   A szemrevételezés lebonyolítása

A mintát a csomagolás eltávolítását követően szemrevételezni kell.

A mintát legalább két bírálónak kell megvizsgálnia.

A szemrevételezés lebonyolításakor a bírálóknak az alábbi szempontokat kell figyelembe venniük:

| a) | a minta felületének nem minden részen kell ugyanolyan mértékben fűszerezettnek lenni; |
| --- | --- |

a)

a minta felületének nem minden részen kell ugyanolyan mértékben fűszerezettnek lenni;

| b) | a fűszerezés hiánya a meglazított belső filén lévő gyűrődéseken vagy hajlatokban nem mérvadó annak meghatározása szempontjából, hogy a fűszerezést a teljes felületen alkalmazták-e vagy sem; |
| --- | --- |

b)

a fűszerezés hiánya a meglazított belső filén lévő gyűrődéseken vagy hajlatokban nem mérvadó annak meghatározása szempontjából, hogy a fűszerezést a teljes felületen alkalmazták-e vagy sem;

| c) | a fehérborsot sokkal nehezebb észrevenni a feketeborsnál; |
| --- | --- |

c)

a fehérborsot sokkal nehezebb észrevenni a feketeborsnál;

| d) | a világosabb színű hús (például mellhús) felületén könnyebb észrevenni a borsot, mint a sötétebb húsok felületén (például a combcsonton lévő hús). |
| --- | --- |

d)

a világosabb színű hús (például mellhús) felületén könnyebb észrevenni a borsot, mint a sötétebb húsok felületén (például a combcsonton lévő hús).

4.   Az eredmények kiértékelése

Valamennyi bírálónak ugyanarra a következtetésre kell jutni annak megállapításakor, hogy a baromfihús teljes felületén fűszerezett-e vagy sem, és hogy a fűszerezés szabad szemmel látható-e vagy sem.

A bírálóknak ki kell tölteniük a nyers, fűszerezett baromfihús szemrevételezéséről szóló vizsgálati jegyzőkönyvet. A vizsgálati jegyzőkönyv mintapéldánya az 1. függelékben található.

Amennyiben a bírálók nem jutnak ugyanarra a következtetésre egy adott mintával kapcsolatban, illetve amennyiben mindegyikük ugyanazt a következtetést vonja le, hogy a mintát nem fűszerezték a teljes felületén vagy a fűszerezés nem látható szabad szemmel, úgy a mintát a II. résznek megfelelően kell megvizsgálni.

5.   Szemléltető képek

A mellékelt képek azt mutatják, hogy a mintákat a szemrevételezés során hogyan kell értékelni.

A képeken borssal fűszerezett baromfihús látható, de a képek alatt szereplő magyarázatok más fűszerekre is alklamazhatók.

A képeken a „FELSŐ RÉSZ (TOP)” szó a baromfimell külső felületére utal, az „ALSÓ RÉSZ (UNDERSIDE)” pedig arra a felületre, mely a csontról történő lefejtést követően válik szabaddá.

1A.   kép

1B.   kép

2A.   kép

2B.   kép

3A.   kép

3B.   kép

4A.   kép

4B.   kép

5A.   kép

5B.   kép

6.   kép

7.   kép

8.   kép

9.   kép

10.   kép

11.   kép

12.   kép

13.   kép

II.   FŰSZEREZETT BAROMFIHÚS ÍZLELÉSE

1.   Célkitűzés és fogalommeghatározások

E módszer célja annak meghatározása, hogy a nyers fűszerezett baromfihúst a Kombinált Nómenklatúra 2. vagy 16. árucsoportjába kell-e besorolni, mert megállapítható, hogy:

| 3. | a baromfihúst a teljes felületén fűszerezték, vagy a fűszer teljesen átjárja azt; és |
| --- | --- |

3.

a baromfihúst a teljes felületén fűszerezték, vagy a fűszer teljesen átjárja azt; és

| 4. | a fűszerezés ízlelés útján egyértelműen megállapítható. |
| --- | --- |

4.

a fűszerezés ízlelés útján egyértelműen megállapítható.

A módszer a főtt baromfihús egy vagy több mintájának ízleléséből áll.

2.   A vizsgálati helyszínek berendezése

A vizsgálati helyszíneknek az alábbi minimális berendezéseket kell tartalmazniuk:

| — | mikrohullámú sütő, |
| --- | --- |

—

mikrohullámú sütő,

| — | vágódeszkák, |
| --- | --- |

—

vágódeszkák,

| — | éles kések, |
| --- | --- |

—

éles kések,

| — | lapos tányérok (pl. polisztirol vagy kerámiaedény) véletlenszerűen megadott, háromjegyű kódokkal címkézve, |
| --- | --- |

—

lapos tányérok (pl. polisztirol vagy kerámiaedény) véletlenszerűen megadott, háromjegyű kódokkal címkézve,

| — | villák a felszolgáláshoz, |
| --- | --- |

—

villák a felszolgáláshoz,

| — | mintavevő szonda (húshőmérő), |
| --- | --- |

—

mintavevő szonda (húshőmérő),

| — | eldobható kesztyűk. |
| --- | --- |

—

eldobható kesztyűk.

3.   A minta előkészítése

A mintának a fogyasztásra szánt baromfihús reprezentatív adagját kell tartalmaznia.

Amennyiben a mintával kapcsolatban bármilyen kétség merülne fel, például atipikus vegyület(ek) hozzáadása vagy lehetséges mikrobás szennyezettség tekintetében, úgy kockázatértékelést vagy vizsgálatot megelőző mikrobiológiai elemzést kell végezni.

A mintát mikrohullámú sütőben teljesen meg kell főzni. A vizsgálat során a mintának emberi fogyasztásra alkalmasnak kell lennie.

A minta belső hőmérsékletének legalább 77 °C-ot kell elérnie. A hőmérsékletet a főzést követően egy mintavevő szonda (húshőmérő) segítségével ellenőrzik. Amennyiben a mikrohullámú sütő használati utasításában szerepel, hogy bizonyos ideig hagyni kell a húst „pihenni”, úgy a hőmérsékletet akkor mérik, amikor ez az idő lejárt. A pihenőidő az áram kikapcsolását követően is lehetővé teszi a már kialakult hővel való további főzést, miközben a mikrohullámú sütő ajtaja be van zárva.

A minta külső felületét éles késsel kell eltávolítani, hogy elérhető legyen a megfőtt hús belső része. Az eljárás során vigyázni kell, hogy a külső felület ne szennyezhesse be a hús belső részét.

A hús belső részét körülbelül 2 cm3-es mennyiségekre kell felvágni.

A mintát legalább 10 percig kell hűlni hagyni.

A mintát címkézett tányérokon kell felszolgálni a bírálók részére.

4.   Az ízlelés lebonyolítása

Öt–nyolc minősített és képzett bíráló részére szolgálnak fel egy vagy több mintát. Egy alkalommal legfeljebb öt minta értékelhető.

Az egyes minták felszolgálása között elegendő időt és/vagy megfelelő „szájpadlástisztítást” (ásványvíz és sótlan ropogtatnivaló) kell biztosítani.

A bírálóknak az értékelést a lehető legkisebb figyelemelterelés mellett kell tudniuk elvégezni.

A bírálóknak meg kell ízlelniük a mintát, és objektív módon jellemezniük kell a minta legjellegzetesebb ízét, utóízét és zamatát.

A bírálóknak az alábbi két nyomtatványt kell kitölteniük:

| a) | A baromfitermékek tulajdonságainak a vám részére végzett vizsgálatáról szóló űrlap. |
| --- | --- |

a)

A baromfitermékek tulajdonságainak a vám részére végzett vizsgálatáról szóló űrlap.

| b) | Összesítő űrlap a vám részére a baromfitermékek tulajdonságainak vizsgálatáról. |
| --- | --- |

b)

Összesítő űrlap a vám részére a baromfitermékek tulajdonságainak vizsgálatáról.

Az űrlapok mintáit a 2. és a 3. függelék tartalmazza.

Valamennyi bíráló egyénileg feljegyzi a tulajdonságot megállapító űrlapra a jellemzőket, feltüntetve 1-től 3-ig terjedő skálán az egyes jellemvonások intenzitását kizárólag az „ENYHE” (1), az „EGYÉRTELMŰEN MEGÁLLAPÍTHATÓ” (2) és az „ERŐTELJES” (3) kifejezések alkalmazásával.

A bírálók által használt leíró kifejezéseket rögzítik az összesítő űrlapon, megjelölve a bírálók számát és az általuk használt minden egyes kifejezést minden egyes minta tekintetében.

A jellemzők intenzitását vagy erősségét is összesítik az összesítő űrlapon.

Amennyiben a bírálók különböző kifejezéseket használnak, amelyek hasonló jelentésűek, például „zsíros” és „zsiradékot tartalmazó”, azokat úgy kell tekinteni, mintha ugyanazokat a kifejezéseket használták volna.

A hozzáadott ízekre vagy fűszerekre (például „savanyú”, „édes”, „csípős”, „fűszeres”, „bors”, „fokhagyma” stb.) vonatkozó részt is ki kell tölteni a leírásösszesítő űrlapon.

5.   Az eredmények kiértékelése

Amennyiben a mintát a bírálóknak minimum a fele a hozzáadott ízeket, vagy fűszereket illetően a 4. pont szerinti legalább 2. fokozatot elérőnek („EGYÉRTELMŰEN megállapítható”) minősítette a tulajdonságokat megállapító és az összesítő űrlapon, úgy a minta fűszerezése ízleléssel egyértelműen megállapítottnak tekinthető.

A nyomtatványnak tartalmaznia kell a minta teljes körű jellemzőit, előkészítését, valamint a kapott eredmények eléréséhez és értelmezéséhez alkalmazott eljárást.

1. Függelék

A nyers, fűszerezett baromfihús szemrevételezéséről szóló vizsgálati jegyzőkönyv

Dátum: ...

| | Kód ... | Kód ... | Kód ... | Kód ... | Kód ... |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fűszerezés a termék teljes felületén | IGEN/NEM | IGEN/NEM | IGEN/NEM | IGEN/NEM | IGEN/NEM |
| Szabad szemmel látható fűszerezés | IGEN/NEM | IGEN/NEM | IGEN/NEM | IGEN/NEM | IGEN/NEM |
| Vonatkozó információk | | | | | |

Kód ...

Kód ...

Kód ...

Kód ...

Kód ...

Fűszerezés a termék teljes felületén

IGEN/NEM

IGEN/NEM

IGEN/NEM

IGEN/NEM

IGEN/NEM

Szabad szemmel látható fűszerezés

IGEN/NEM

IGEN/NEM

IGEN/NEM

IGEN/NEM

IGEN/NEM

Vonatkozó információk

2. függelék

A baromfitermékek tulajdonságainak a vám részére végzett vizsgálatáról szóló űrlap

Név: ... Dátum: ... Termék: ...

| Kód | Íz/utóíz/zamat | Intenzitás |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |

Kód

Íz/utóíz/zamat

Intenzitás

Fokozat

| 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- |
| ENYHE | EGYÉRTELMŰEN MEGÁLLAPÍTHATÓ | ERŐTELJES |

1

2

3

ENYHE

EGYÉRTELMŰEN MEGÁLLAPÍTHATÓ

ERŐTELJES

3. függelék

Összesítő űrlap a vám részére a baromfitermékek tulajdonságainak vizsgálatáról

Dátum: ...

| | Kód | 1 | 2 | 3 | Kód | 1 | 2 | 3 | Kód | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az alábbiakra említett tulajdonságok:
  Íz/utóíz/zamat | | Enyhe | Egyértelműen megállapítható | Erőteljes | | Enyhe | Egyértelműen megállapítható | Erőteljes | | Enyhe | Egyértelműen megállapítható | Erőteljes |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |

Kód

1

2

3

Kód

1

2

3

Kód

1

2

3

Az alábbiakra említett tulajdonságok:

Íz/utóíz/zamat

Enyhe

Egyértelműen megállapítható

Erőteljes

Enyhe

Egyértelműen megállapítható

Erőteljes

Enyhe

Egyértelműen megállapítható

Erőteljes

Összeállította: ... Ellenőrizte: ...

Kérjük, tüntesse fel a szóban forgó tulajdonságot feltüntető bírálók számát az 1., 2. és 3. oszlopokban.

---

| 19.12.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 343/26 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 343/26

---

A BIZOTTSÁG 1363/2013/EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2013. december 12.)

a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról szóló 1169/2011/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a „mesterséges nanoanyag” fogalommeghatározása tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról szóló, 2011. október 25-i 1169/2011/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 18. cikke (5) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1169/2011/EU rendelet 18. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy a fogyasztók tájékoztatása céljából az élelmiszerek mesterséges nanoanyag formájában jelen lévő valamennyi összetevőjét egyértelműen fel kell tüntetni az összetevők felsorolásában. Ezen túlmenően az élelmiszerek mesterséges nanoanyag formájában jelen lévő összetevőinek neve után zárójelben fel kell tüntetni a „nano” szót. Mindezeket figyelembe véve az 1169/2011/EU rendelet meghatározza a „mesterséges nanoanyag” fogalmát. |
| --- | --- |

(1)

Az 1169/2011/EU rendelet 18. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy a fogyasztók tájékoztatása céljából az élelmiszerek mesterséges nanoanyag formájában jelen lévő valamennyi összetevőjét egyértelműen fel kell tüntetni az összetevők felsorolásában. Ezen túlmenően az élelmiszerek mesterséges nanoanyag formájában jelen lévő összetevőinek neve után zárójelben fel kell tüntetni a „nano” szót. Mindezeket figyelembe véve az 1169/2011/EU rendelet meghatározza a „mesterséges nanoanyag” fogalmát.

| (2) | Az említett rendelet 18. cikkének (5) bekezdése felhatalmazza a Bizottságot, hogy az ott meghatározott célok elérése érdekében felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján hozzáigazítsa a „mesterséges nanoanyag” fogalmának meghatározását az új műszaki és tudományos eredményekhez, illetve nemzetközileg elfogadott fogalommeghatározásokhoz. |
| --- | --- |

(2)

Az említett rendelet 18. cikkének (5) bekezdése felhatalmazza a Bizottságot, hogy az ott meghatározott célok elérése érdekében felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján hozzáigazítsa a „mesterséges nanoanyag” fogalmának meghatározását az új műszaki és tudományos eredményekhez, illetve nemzetközileg elfogadott fogalommeghatározásokhoz.

| (3) | A Bizottság 2011. október 18-án elfogadta a 2011/696/EU bizottsági ajánlást (2), amely – egyebek mellett – az Európai Parlament arra vonatkozó kérésének tett eleget, hogy az uniós jogi aktusokban átfogó és tudományosan megalapozott meghatározást alkalmazzanak a nanoanyag fogalmára. Az ajánlásban szereplő fogalommeghatározás kizárólag az anyagot alkotó részecskék méretén alapul, és egyaránt vonatkozik a természetes, a szándékolatlanul és a szándékosan előállított anyagokra. A fogalommeghatározás figyelembe veszi egyebek mellett az Európai Bizottság Közös Kutatóközpontjának „Megfontolások a nanoanyag fogalmának szabályozási célú meghatározásához” („Considerations on a Definition of Nanomaterials for Regulatory Purposes”) című referenciajelentését (3); az új és újonnan azonosított egészségügyi kockázatok tudományos bizottságának (SCENIHR) véleményét a „nanoanyag” meghatározásának tudományos alapjairól (4); valamint a Nemzetközi Szabványügyi Szervezet (ISO) által kidolgozott „nanoanyag” fogalommeghatározást (5). |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság 2011. október 18-án elfogadta a 2011/696/EU bizottsági ajánlást (2), amely – egyebek mellett – az Európai Parlament arra vonatkozó kérésének tett eleget, hogy az uniós jogi aktusokban átfogó és tudományosan megalapozott meghatározást alkalmazzanak a nanoanyag fogalmára. Az ajánlásban szereplő fogalommeghatározás kizárólag az anyagot alkotó részecskék méretén alapul, és egyaránt vonatkozik a természetes, a szándékolatlanul és a szándékosan előállított anyagokra. A fogalommeghatározás figyelembe veszi egyebek mellett az Európai Bizottság Közös Kutatóközpontjának „Megfontolások a nanoanyag fogalmának szabályozási célú meghatározásához” („Considerations on a Definition of Nanomaterials for Regulatory Purposes”) című referenciajelentését (3); az új és újonnan azonosított egészségügyi kockázatok tudományos bizottságának (SCENIHR) véleményét a „nanoanyag” meghatározásának tudományos alapjairól (4); valamint a Nemzetközi Szabványügyi Szervezet (ISO) által kidolgozott „nanoanyag” fogalommeghatározást (5).

| (4) | A 2011/696/EU ajánlás szerint a „nanoanyag” ott szereplő fogalommeghatározása nem befolyásolhatja és nem képezheti le egyetlen uniós jogszabály alkalmazási körét sem. |
| --- | --- |

(4)

A 2011/696/EU ajánlás szerint a „nanoanyag” ott szereplő fogalommeghatározása nem befolyásolhatja és nem képezheti le egyetlen uniós jogszabály alkalmazási körét sem.

| (5) | A nanoanyagokra vonatkozó második szabályozásbeli áttekintésről szóló, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak címzett közleményében (6) a Bizottság kifejtette, hogy az uniós jogszabályokban a „nanoanyagnak” a 2011/696/EU ajánlásban foglalt fogalommeghatározását kívánja alkalmazni. Azokban az esetekben, amikor az uniós szabályozás ettől eltérő meghatározásokat alkalmaz, a rendelkezések a következetes megközelítés biztosítása érdekében kiigazításra kerülnek, noha továbbra is szükség lehet ágazatspecifikus megoldásokra. |
| --- | --- |

(5)

A nanoanyagokra vonatkozó második szabályozásbeli áttekintésről szóló, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak címzett közleményében (6) a Bizottság kifejtette, hogy az uniós jogszabályokban a „nanoanyagnak” a 2011/696/EU ajánlásban foglalt fogalommeghatározását kívánja alkalmazni. Azokban az esetekben, amikor az uniós szabályozás ettől eltérő meghatározásokat alkalmaz, a rendelkezések a következetes megközelítés biztosítása érdekében kiigazításra kerülnek, noha továbbra is szükség lehet ágazatspecifikus megoldásokra.

| (6) | Ezért helyénvaló a „mesterséges nanoanyag” fogalmának az 1169/2011/EU rendeletben foglalt meghatározását a 2011/696/EU ajánlásban szereplő fogalommeghatározáshoz igazítani, amely tükrözi a legújabb műszaki és tudományos eredményeket. |
| --- | --- |

(6)

Ezért helyénvaló a „mesterséges nanoanyag” fogalmának az 1169/2011/EU rendeletben foglalt meghatározását a 2011/696/EU ajánlásban szereplő fogalommeghatározáshoz igazítani, amely tükrözi a legújabb műszaki és tudományos eredményeket.

| (7) | Mivel az 1169/2011/EU rendelet a „mesterséges nanoanyagra”, nem pedig általában a „nanoanyagra” utal, a természetes és a szándékolatlanul előállított nanoanyagok nem tartoznak a fogalommeghatározás hatálya alá. |
| --- | --- |

(7)

Mivel az 1169/2011/EU rendelet a „mesterséges nanoanyagra”, nem pedig általában a „nanoanyagra” utal, a természetes és a szándékolatlanul előállított nanoanyagok nem tartoznak a fogalommeghatározás hatálya alá.

| (8) | Ezen túlmenően helyénvaló a „mesterséges nanoanyag” meghatározását összekötni a szándékosan előállított anyag fogalmával, amelyet szintén meg kell határozni. E meghatározásnak figyelembe kell vennie az ISO által elfogadott fogalommeghatározást, amely szerint a „mesterséges nanoanyag” olyan nanoanyag, amely „valamely konkrét rendeltetés vagy funkció betöltésére szolgál” (7). |
| --- | --- |

(8)

Ezen túlmenően helyénvaló a „mesterséges nanoanyag” meghatározását összekötni a szándékosan előállított anyag fogalmával, amelyet szintén meg kell határozni. E meghatározásnak figyelembe kell vennie az ISO által elfogadott fogalommeghatározást, amely szerint a „mesterséges nanoanyag” olyan nanoanyag, amely „valamely konkrét rendeltetés vagy funkció betöltésére szolgál” (7).

| (9) | Az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) 4. cikke értelmében kizárólag az uniós jegyzékekben szereplő, jóváhagyott élelmiszer-adalékanyagok forgalmazhatók önmagukban vagy használhatók fel élelmiszerekben, élelmiszer-adalékanyagokban, élelmiszerenzimekben és élelmiszer-aromaanyagokban, mégpedig az ott meghatározott felhasználási feltételekkel, az adott adalékanyag biztonságának értékelését követően. |
| --- | --- |

(9)

Az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) 4. cikke értelmében kizárólag az uniós jegyzékekben szereplő, jóváhagyott élelmiszer-adalékanyagok forgalmazhatók önmagukban vagy használhatók fel élelmiszerekben, élelmiszer-adalékanyagokban, élelmiszerenzimekben és élelmiszer-aromaanyagokban, mégpedig az ott meghatározott felhasználási feltételekkel, az adott adalékanyag biztonságának értékelését követően.

| (10) | Az élelmiszer-adalékanyagok uniós jegyzékeit az 1129/2011/EU (9), valamint az 1130/2011/EU bizottsági rendelet (10) hozta létre. Létrehozásuk idején a szóban forgó jegyzékekbe az 1333/2008/EK rendelet hatálybalépése előtt engedélyezett élelmiszer-adalékanyagokat foglalták bele, miután felülvizsgálták az abban foglalt rendelkezéseknek való megfelelésüket. Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: a Hatóság) jelenleg egy újraértékelési program keretében vizsgálja mindezen jóváhagyott élelmiszer-adalékanyagokat, a 257/2010/EU bizottsági rendeletnek (11) megfelelően. Az élelmiszer-adalékanyagok vizsgálata az említett rendeletben foglalt prioritásoknak megfelelően, élelmiszer-adalékanyag csoportonként történik, azon főbb funkcionális osztályok alapján, amelyhez az adott anyagok tartoznak. A vizsgálat minden olyan, nanoanyagokkal kapcsolatos kérdésre kiterjed, amely adott esetben a felhasználási feltételek felülvizsgálatakor felmerülhet. Mindezek alapján 30 élelmiszer-színezék vizsgálata már befejeződött. E színezékek egyike sem nanoanyag formátumú. A kalcium-karbonát (E170) és a növényi szén (E153) esetében a Hatóság ajánlása kívánatosnak tartaná a részecskeméret meghatározását az anyagok műszaki leírásában. Az egyéb, nanoanyag formában is előforduló adalékanyagok vizsgálatának menetrendje:






  a) | 2015. december 31.: titán-dioxid (E171), vas-oxidok és vas-hidroxidok (E172), ezüst (E174) és arany (E175); |
| --- | --- | --- |

(10)

Az élelmiszer-adalékanyagok uniós jegyzékeit az 1129/2011/EU (9), valamint az 1130/2011/EU bizottsági rendelet (10) hozta létre. Létrehozásuk idején a szóban forgó jegyzékekbe az 1333/2008/EK rendelet hatálybalépése előtt engedélyezett élelmiszer-adalékanyagokat foglalták bele, miután felülvizsgálták az abban foglalt rendelkezéseknek való megfelelésüket. Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: a Hatóság) jelenleg egy újraértékelési program keretében vizsgálja mindezen jóváhagyott élelmiszer-adalékanyagokat, a 257/2010/EU bizottsági rendeletnek (11) megfelelően. Az élelmiszer-adalékanyagok vizsgálata az említett rendeletben foglalt prioritásoknak megfelelően, élelmiszer-adalékanyag csoportonként történik, azon főbb funkcionális osztályok alapján, amelyhez az adott anyagok tartoznak. A vizsgálat minden olyan, nanoanyagokkal kapcsolatos kérdésre kiterjed, amely adott esetben a felhasználási feltételek felülvizsgálatakor felmerülhet. Mindezek alapján 30 élelmiszer-színezék vizsgálata már befejeződött. E színezékek egyike sem nanoanyag formátumú. A kalcium-karbonát (E170) és a növényi szén (E153) esetében a Hatóság ajánlása kívánatosnak tartaná a részecskeméret meghatározását az anyagok műszaki leírásában. Az egyéb, nanoanyag formában is előforduló adalékanyagok vizsgálatának menetrendje:

a)

2015. december 31.: titán-dioxid (E171), vas-oxidok és vas-hidroxidok (E172), ezüst (E174) és arany (E175);

| b) | 2016. december 31.: szilícium-dioxid (E551); |
| --- | --- |

b)

2016. december 31.: szilícium-dioxid (E551);

| c) | 2018. december 31.: kalcium-szilikát (E552), magnézium-szilikát (E553a) és talkum (E553b). |
| --- | --- |

c)

2018. december 31.: kalcium-szilikát (E552), magnézium-szilikát (E553a) és talkum (E553b).

| (11) | Egyes, az 1129/2011/EU és az 1130/2011/EU rendeletben meghatározott jegyzékben feltüntetett élelmiszer-adalékanyagok „mesterséges nanoanyag” formájában fordulhatnak elő a végső fogyasztóhoz eljutó élelmiszerben. Ugyanakkor ezen élelmiszer-adalékanyagok és a zárójelben szereplő „nano” szó együttes feltüntetése az összetevők felsorolásában összezavarhatja a fogyasztót, mivel azt sugallhatja, hogy az adott adalékanyag új, miközben a valóságban már évtizedek óta használatos ilyen formában az élelmiszerekben. |
| --- | --- |

(11)

Egyes, az 1129/2011/EU és az 1130/2011/EU rendeletben meghatározott jegyzékben feltüntetett élelmiszer-adalékanyagok „mesterséges nanoanyag” formájában fordulhatnak elő a végső fogyasztóhoz eljutó élelmiszerben. Ugyanakkor ezen élelmiszer-adalékanyagok és a zárójelben szereplő „nano” szó együttes feltüntetése az összetevők felsorolásában összezavarhatja a fogyasztót, mivel azt sugallhatja, hogy az adott adalékanyag új, miközben a valóságban már évtizedek óta használatos ilyen formában az élelmiszerekben.

| (12) | Következésképpen az 1129/2011/EU és az 1130/2011/EU rendelet uniós jegyzékeiben szereplő élelmiszer-adalékanyagokat nem szükséges kötelezően a „nano” jelzővel ellátni az összetevők felsorolásában, és így ezekre az adalékanyagokra a mesterséges nanoanyagok fogalommeghatározása nem vonatkozik. Az érintett élelmiszer-adalékanyagokhoz kapcsolódó, a nanoanyagokra vonatkozó egyedi címkézési előírások szükségességét az újraértékelési program keretében kell megvizsgálni, szükség esetén az 1333/2008/EK rendelet II. mellékletében előírt felhasználási feltételek, illetve a szóban forgó élelmiszer-adalékanyagoknak a 231/2012/EU bizottsági rendeletben foglalt specifikációi (12) módosításával. Ezt a kivételt nem indokolt alkalmazni az uniós jegyzékekre a jövőben felkerülő élelmiszer-adalékanyagokra, ideértve az 1333/2008/EK rendelet 12. cikkének megfelelően jegyzékbe vett új adalékanyagokat is. |
| --- | --- |

(12)

Következésképpen az 1129/2011/EU és az 1130/2011/EU rendelet uniós jegyzékeiben szereplő élelmiszer-adalékanyagokat nem szükséges kötelezően a „nano” jelzővel ellátni az összetevők felsorolásában, és így ezekre az adalékanyagokra a mesterséges nanoanyagok fogalommeghatározása nem vonatkozik. Az érintett élelmiszer-adalékanyagokhoz kapcsolódó, a nanoanyagokra vonatkozó egyedi címkézési előírások szükségességét az újraértékelési program keretében kell megvizsgálni, szükség esetén az 1333/2008/EK rendelet II. mellékletében előírt felhasználási feltételek, illetve a szóban forgó élelmiszer-adalékanyagoknak a 231/2012/EU bizottsági rendeletben foglalt specifikációi (12) módosításával. Ezt a kivételt nem indokolt alkalmazni az uniós jegyzékekre a jövőben felkerülő élelmiszer-adalékanyagokra, ideértve az 1333/2008/EK rendelet 12. cikkének megfelelően jegyzékbe vett új adalékanyagokat is.

| (13) | A darabszám szerinti méreteloszlás 50 %-os küszöbértékét a jövőben felül kell vizsgálni annak értékelése céljából, hogy nem volna-e célszerű a jövőben 1 % és 50 % közötti küszöbértékkel helyettesíteni a nanoanyagok kimutatása és mennyiségi meghatározási módszereinek technológiai fejlődése fényében, amennyiben az egészségvédelmi és biztonsági körülmények ezt megengedik. |
| --- | --- |

(13)

A darabszám szerinti méreteloszlás 50 %-os küszöbértékét a jövőben felül kell vizsgálni annak értékelése céljából, hogy nem volna-e célszerű a jövőben 1 % és 50 % közötti küszöbértékkel helyettesíteni a nanoanyagok kimutatása és mennyiségi meghatározási módszereinek technológiai fejlődése fényében, amennyiben az egészségvédelmi és biztonsági körülmények ezt megengedik.

| (14) | Ezért a 1169/2011/EU rendeletet ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(14)

Ezért a 1169/2011/EU rendeletet ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1169/2011/EK rendelet 2. cikke (2) bekezdésének t) pontja helyébe az alábbi szöveg lép:

„t)   »mesterséges nanoanyag«: olyan szándékosan előállított anyag, amely nem kötött állapotban, aggregátum formájában vagy agglomerátum formájában olyan részecskéket tartalmaz, amelyeknek legalább egy külső mérete a részecskéknek a darabszám szerinti méreteloszlás alapján vett legalább 50 %-a esetében az 1 nm-től 100 nm-ig terjedő mérettartományba esik.

Ettől eltérően:

| a) | az első bekezdésben foglalt meghatározás hatálya alá tartozó élelmiszer-adalékanyagok abban az esetben nem minősülnek mesterséges nanoanyagoknak, ha szerepelnek az 1333/2008/EK rendelet 4. cikkében említett, az 1129/2011/EU (13) és az 1130/2011/EU rendeletben (14) foglalt uniós jegyzékekben; |
| --- | --- |

a)

az első bekezdésben foglalt meghatározás hatálya alá tartozó élelmiszer-adalékanyagok abban az esetben nem minősülnek mesterséges nanoanyagoknak, ha szerepelnek az 1333/2008/EK rendelet 4. cikkében említett, az 1129/2011/EU (13) és az 1130/2011/EU rendeletben (14) foglalt uniós jegyzékekben;

| b) | azok a fullerének, grafénpelyhek és egyfalú szén nanocsövek, amelyeknek legalább egy külső mérete 1 nm alatti, nanoanyagoknak minősülnek.
  Az első bekezdésben szereplő meghatározás alkalmazásában:
  i.   »részecske«: meghatározott fizikai körvonalakkal rendelkező kisméretű anyagszemcse;
  ii.   »agglomerátum«: gyenge kötésben lévő részecskék vagy aggregátumok halmaza, amelynek külső felülete az egyes alkotóelemei külső felületeinek összegével hasonló méretű;
  iii.   »aggregátum«: erős kötésben lévő vagy egymással egyesült részecskékből álló részecske;
  iv.   »szándékosan előállított anyag«: valamely konkrét rendeltetés vagy funkció teljesítésére/betöltésére előállított anyag; |
| --- | --- |

b)

azok a fullerének, grafénpelyhek és egyfalú szén nanocsövek, amelyeknek legalább egy külső mérete 1 nm alatti, nanoanyagoknak minősülnek.

Az első bekezdésben szereplő meghatározás alkalmazásában:

i.   »részecske«: meghatározott fizikai körvonalakkal rendelkező kisméretű anyagszemcse;

ii.   »agglomerátum«: gyenge kötésben lévő részecskék vagy aggregátumok halmaza, amelynek külső felülete az egyes alkotóelemei külső felületeinek összegével hasonló méretű;

iii.   »aggregátum«: erős kötésben lévő vagy egymással egyesült részecskékből álló részecske;

iv.   »szándékosan előállított anyag«: valamely konkrét rendeltetés vagy funkció teljesítésére/betöltésére előállított anyag;

2. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. december 12-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 304., 2011.11.22., 18. o.

1

(2)  A Bizottság 2011. október 18-i 2011/696/EU ajánlása a nanoanyag fogalmának meghatározásáról (HL L 275., 2011.10.20., 38. o.).

2

(3)  EUR 24 403 EN, 2010. június.

3

(4)  http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/emerging/docs/scenihr_o_032.pdf

4

(5)  http://cdb.iso.org

5

(6)  COM(2012) 572 final, 2012.10.3.

6

(7)  http://cdb.iso.org

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008. december 16-i 1333/2008/EK rendelete az élelmiszer-adalékanyagokról (HL L 354., 2008.12.31., 16. o.).

8

(9)  A Bizottság 2011. november 11-i 1129/2011/EU rendelete az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének az élelmiszer-adalékok uniós jegyzékének létrehozásával történő módosításáról (HL L 295., 2011.11.12., 1. o.).

9

(10)  A Bizottság 2011. november 11-i 1130/2011/EU rendelete az élelmiszer-adalékanyagokról szóló 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet III. mellékletének az élelmiszer-adalékokban, élelmiszerenzimekben, élelmiszer-aromákban és tápanyagokban való használatra jóváhagyott élelmiszer-adalékok uniós jegyzékének létrehozásával történő módosításáról (HL L 295., 2011.11.12., 178. o.).

10

(11)  A Bizottság 2010. március 25-i 257/2010/EU rendelete az élelmiszer-adalékanyagokról szóló 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerint jóváhagyott élelmiszer-adalékanyagok újraértékelésére kidolgozott program létrehozásáról (HL L 80., 2010.3.26., 19. o.).

11

(12)  A Bizottság 2012. március 9-i 231/2012/EU rendelete az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. és III. mellékletében felsorolt élelmiszer-adalékok specifikációinak meghatározásáról (HL L 83., 2012.3.22., 1. o.).

12

---

| 19.12.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 343/29 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 343/29

---

A BIZOTTSÁG 1364/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2013. december 17.)

a 834/2007/EK tanácsi rendelet részletes végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló 889/2008/EK rendeletnek a kéthéjú kagyló nem ökológiai módszerrel tenyésztett ivadékainak és ikráinak az ökológiai akvakultúrában történő felhasználása tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről és a 2092/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. június 28-i 834/2007/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére, 15. cikke (2) bekezdésére, valamint 40. cikkére,

mivel:

| (1) | A 834/2007/EK rendelet alapvető követelményeket határoz meg a tengeri moszat és a tenyésztett víziállatok ökológiai termelésére vonatkozóan. A fenti követelmények végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat az 889/2008/EK bizottsági rendelet rögzíti (2). |
| --- | --- |

(1)

A 834/2007/EK rendelet alapvető követelményeket határoz meg a tengeri moszat és a tenyésztett víziállatok ökológiai termelésére vonatkozóan. A fenti követelmények végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat az 889/2008/EK bizottsági rendelet rögzíti (2).

| (2) | 2012 novembere és 2013 áprilisa között egyes tagállamok kérelmet nyújtottak be az ökológiai akvakultúrás termelésben használható termékekre, anyagokra és technikákra vonatkozó szabályok felülvizsgálata iránt. Az említett kérelmeket a 2009/427/EK bizottsági határozat (3) által létrehozott biogazdálkodással kapcsolatos technikai tanácsadással foglalkozó szakértői csoportnak értékelnie kell; és a Bizottság ezen értékelés alapján szándékozik felmérni a fenti jogszabályok 2014-ben történő esetleges felülvizsgálatának szükségességét. |
| --- | --- |

(2)

2012 novembere és 2013 áprilisa között egyes tagállamok kérelmet nyújtottak be az ökológiai akvakultúrás termelésben használható termékekre, anyagokra és technikákra vonatkozó szabályok felülvizsgálata iránt. Az említett kérelmeket a 2009/427/EK bizottsági határozat (3) által létrehozott biogazdálkodással kapcsolatos technikai tanácsadással foglalkozó szakértői csoportnak értékelnie kell; és a Bizottság ezen értékelés alapján szándékozik felmérni a fenti jogszabályok 2014-ben történő esetleges felülvizsgálatának szükségességét.

| (3) | Egyes kérelmekben azt állították, hogy a 889/2008/EK rendelet 25e. és 25o. cikke szerinti követelményeknek való megfeleléshez a piacon nem áll rendelkezésre elegendő, ökológiai termelésből származó kéthéjúkagyló-ivadék és -ikra. |
| --- | --- |

(3)

Egyes kérelmekben azt állították, hogy a 889/2008/EK rendelet 25e. és 25o. cikke szerinti követelményeknek való megfeleléshez a piacon nem áll rendelkezésre elegendő, ökológiai termelésből származó kéthéjúkagyló-ivadék és -ikra.

| (4) | Mivel a kéthéjú kagyló ökológiai módszerrel tenyésztett ivadékai és ikrái még nem állnak rendelkezésre kielégítő mértékben, az Unióban az ökológiai akvakultúrás termelés folyamatosságának biztosítása és a fennakadások elkerülése érdekében, valamint azért, hogy időt biztosítsunk a kéthéjú kagyló ökológiai termelésből származó ivadékai és ikrái piacának fejlődéséhez, indokolt a szakértői javaslat megérkezéséig egy évvel, vagyis 2014. december 31-ig kitolni a 889/2008/EK rendelet 25e. cikkének (3) bekezdésében és 25o. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdésében előírt 50 %-os arány alkalmazását. |
| --- | --- |

(4)

Mivel a kéthéjú kagyló ökológiai módszerrel tenyésztett ivadékai és ikrái még nem állnak rendelkezésre kielégítő mértékben, az Unióban az ökológiai akvakultúrás termelés folyamatosságának biztosítása és a fennakadások elkerülése érdekében, valamint azért, hogy időt biztosítsunk a kéthéjú kagyló ökológiai termelésből származó ivadékai és ikrái piacának fejlődéséhez, indokolt a szakértői javaslat megérkezéséig egy évvel, vagyis 2014. december 31-ig kitolni a 889/2008/EK rendelet 25e. cikkének (3) bekezdésében és 25o. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdésében előírt 50 %-os arány alkalmazását.

| (5) | A 889/2008/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

A 889/2008/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az ökológiai termeléssel foglalkozó szabályozási bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az ökológiai termeléssel foglalkozó szabályozási bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 889/2008/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 25e. cikk (3) bekezdése helyébe a következő bekezdés lép:
  „(3)   Nem ökológiai termelésből származó ivadékok esetében a gazdaságba behozott állatok aránya a következő: 2011. december 31-től 80 %, 2014. december 31-től 50 %, 2015. december 31-től 0 %.” |
| --- | --- |

1.

A 25e. cikk (3) bekezdése helyébe a következő bekezdés lép:

„(3)   Nem ökológiai termelésből származó ivadékok esetében a gazdaságba behozott állatok aránya a következő: 2011. december 31-től 80 %, 2014. december 31-től 50 %, 2015. december 31-től 0 %.”

| 2. | A 25o. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „Mindazonáltal a kéthéjú kagylók nem ökológiai keltetőből származó, az ökológiai egységekben való termelésbe bevezethető ikráinak maximális aránya 2011. december 31-től 80 %, 2014. december 31-től 50 % és 2015. december 31-től 0 % lehet.” |
| --- | --- |

2.

A 25o. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Mindazonáltal a kéthéjú kagylók nem ökológiai keltetőből származó, az ökológiai egységekben való termelésbe bevezethető ikráinak maximális aránya 2011. december 31-től 80 %, 2014. december 31-től 50 % és 2015. december 31-től 0 % lehet.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2013. december 31-től kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. december 17-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 189., 2007.7.20., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 889/2008/EK rendelete (2008. szeptember 5.) az ökológiai termelés, a címkézés és az ellenőrzés tekintetében az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről szóló 834/2007/EK rendelet részletes végrehajtási szabályainak megállapításáról (HL L 250., 2008.9.18., 1. o.):

2

(3)  A Bizottság 2009. június 3-i 2009/427/EK határozata a biogazdálkodással kapcsolatos technikai tanácsadással foglalkozó szakértői csoport felállításáról (HL L 139., 2009.6.5., 22. o.).

3

---

| 19.12.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 343/31 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 343/31

---

A BIZOTTSÁG 1365/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2013. december 18.)

a Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) által termelt alfa-galaktozidázt és az Aspergillus niger (CBS 120604) által termelt endo-1,4-béta-glükanázt tartalmazó készítmény kisebb hízóbaromfifajok és tojójércék takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről (az engedély jogosultja: Kerry Ingredients and Flavours)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik az adalékanyagok takarmányokban történő felhasználásának engedélyezéséről, az engedély megadásának feltételeiről és az engedélyezési eljárásokról. |
| --- | --- |

(1)

Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik az adalékanyagok takarmányokban történő felhasználásának engedélyezéséről, az engedély megadásának feltételeiről és az engedélyezési eljárásokról.

| (2) | Az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének megfelelően kérelmet nyújtottak be a Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) által termelt alfa-galaktozidázt és az Aspergillus niger (CBS 120604) által termelt endo-1,4-béta-glükanázt tartalmazó készítmény új felhasználásának engedélyezése iránt. A kérelemhez csatolták az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat. |
| --- | --- |

(2)

Az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének megfelelően kérelmet nyújtottak be a Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) által termelt alfa-galaktozidázt és az Aspergillus niger (CBS 120604) által termelt endo-1,4-béta-glükanázt tartalmazó készítmény új felhasználásának engedélyezése iránt. A kérelemhez csatolták az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat.

| (3) | A kérelem egy, a Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) által termelt alfa-galaktozidázt és az Aspergillus niger (CBS 120604) által termelt endo-1,4-béta-glükanázt tartalmazó készítmény kisebb hízóbaromfifajok és tojójércék esetében takarmány-adalékanyagként való új felhasználásának engedélyezésére, illetve a készítménynek az „állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok” kategóriájába való besorolására irányul. |
| --- | --- |

(3)

A kérelem egy, a Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) által termelt alfa-galaktozidázt és az Aspergillus niger (CBS 120604) által termelt endo-1,4-béta-glükanázt tartalmazó készítmény kisebb hízóbaromfifajok és tojójércék esetében takarmány-adalékanyagként való új felhasználásának engedélyezésére, illetve a készítménynek az „állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok” kategóriájába való besorolására irányul.

| (4) | Az említett készítmény használatát brojlercsirkék esetében a 237/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) tíz évre engedélyezte. |
| --- | --- |

(4)

Az említett készítmény használatát brojlercsirkék esetében a 237/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) tíz évre engedélyezte.

| (5) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2013. június 18-i véleményében (3) megállapította, hogy a javasolt felhasználási feltételek mellett a Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) által termelt alfa-galaktozidázt és az Aspergillus niger (CBS 120604) által termelt endo-1,4-béta-glükanázt tartalmazó készítmény nincs káros hatással sem az állati és emberi egészségre, sem a környezetre, ugyanakkor használata jótékony hatással lehet a tojójércékre, és ez a kisebb hízóbaromfifajokra is kivetíthető. A Hatóság szerint nem szükséges a forgalomba hozatalt követő nyomon követésre vonatkozó különleges követelményeket elrendelni. A Hatóság ellenőrizte továbbá az 1831/2003/EK rendelettel létrehozott referencialaboratórium által benyújtott, a takarmányban található takarmány-adalékanyagra alkalmazott analitikai módszerről szóló jelentést. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2013. június 18-i véleményében (3) megállapította, hogy a javasolt felhasználási feltételek mellett a Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) által termelt alfa-galaktozidázt és az Aspergillus niger (CBS 120604) által termelt endo-1,4-béta-glükanázt tartalmazó készítmény nincs káros hatással sem az állati és emberi egészségre, sem a környezetre, ugyanakkor használata jótékony hatással lehet a tojójércékre, és ez a kisebb hízóbaromfifajokra is kivetíthető. A Hatóság szerint nem szükséges a forgalomba hozatalt követő nyomon követésre vonatkozó különleges követelményeket elrendelni. A Hatóság ellenőrizte továbbá az 1831/2003/EK rendelettel létrehozott referencialaboratórium által benyújtott, a takarmányban található takarmány-adalékanyagra alkalmazott analitikai módszerről szóló jelentést.

| (6) | A Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) által termelt alfa-galaktozidázt és az Aspergillus niger (CBS 120604) által termelt endo-1,4-béta-glükanázt tartalmazó készítmény értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek teljesülnek. Ennek megfelelően a szóban forgó készítmény használatát az e rendelet mellékletében meghatározottak szerint engedélyezni kell. |
| --- | --- |

(6)

A Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) által termelt alfa-galaktozidázt és az Aspergillus niger (CBS 120604) által termelt endo-1,4-béta-glükanázt tartalmazó készítmény értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek teljesülnek. Ennek megfelelően a szóban forgó készítmény használatát az e rendelet mellékletében meghatározottak szerint engedélyezni kell.

| (7) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A mellékletben meghatározott, az „állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába és az „emészthetőséget fokozó anyagok” funkcionális csoportba tartozó készítmény takarmány-adalékanyagként történő felhasználása a mellékletben meghatározott feltételek mellett engedélyezett.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. december 18-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 268., 2003.10.18., 29. o.

1

(2)  A Bizottság 2012. március 19-i 237/2012/EU végrehajtási rendelete a Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) által termelt alfa-galaktozidáz (EC 3.2.1.22) és az Aspergillus niger (CBS 120604) által termelt endo-1,4-béta-glükanáz (EC 3.2.1.4) brojlercsirkék takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről (az engedély jogosultja: Kerry Ingredients and Flavours) (HL L 80., 2012.3.20., 1. o.).

2

Saccharomyces cerevisiae

Aspergillus niger

(3)  The EFSA Journal (2013); 11(7):3286.

3

The EFSA Journal

---

MELLÉKLET

| Az adalékanyag azonosító száma | Az engedély jogosultjának neve | Adalékanyag | Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer | Állatfaj vagy -kategória | Felső korhatár | Minimális tartalom | Maximális tartalom | További rendelkezések | Az engedély lejárta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktivitási egység/kg 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban |
| Kategória: állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok. Funkcionális csoport: emészthetőséget fokozó anyagok |
| 4a17 | Kerry Ingredients and Flavours | Alfa-galaktozidáz EC 3.2.1.22
  Endo-1,4-béta-glükanáz EC 3.2.1.4 | | Az adalékanyag összetétele

  A Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) által termelt alfa-galaktozidázt és az Aspergillus niger (CBS 120604) által termelt endo-1,4-béta-glükanázt tartalmazó készítmény, amelynek legkisebb aktivitása:






  — | 1 000 U (1) alfa-galaktozidáz/g. |

Az adalékanyag azonosító száma

Az engedély jogosultjának neve

Adalékanyag

Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer

Állatfaj vagy -kategória

Felső korhatár

Minimális tartalom

Maximális tartalom

További rendelkezések

Az engedély lejárta

Aktivitási egység/kg 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban

Kategória: állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok. Funkcionális csoport: emészthetőséget fokozó anyagok

4a17

Kerry Ingredients and Flavours

Alfa-galaktozidáz EC 3.2.1.22

Endo-1,4-béta-glükanáz EC 3.2.1.4

Az adalékanyag összetétele

A Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) által termelt alfa-galaktozidázt és az Aspergillus niger (CBS 120604) által termelt endo-1,4-béta-glükanázt tartalmazó készítmény, amelynek legkisebb aktivitása:

—

1 000 U (1) alfa-galaktozidáz/g.

| — | 5 700 U (2) endo-1,4-béta-glükanáz/g. |
| --- | --- |

—

5 700 U (2) endo-1,4-béta-glükanáz/g.

Szilárd formában

| | A hatóanyag jellemzése

  A Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) által termelt alfa-galaktozidáz (EC 3.2.1.22) és az Aspergillus niger (CBS 120604) által termelt endo-1,4-béta-glükanáz (EC 3.2.1.4). |
| --- | --- |

A hatóanyag jellemzése

A Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) által termelt alfa-galaktozidáz (EC 3.2.1.22) és az Aspergillus niger (CBS 120604) által termelt endo-1,4-béta-glükanáz (EC 3.2.1.4).

| | Analitikai módszer
   (3)

  A következők meghatározásához:






  — | alfa-galaktozidáz: kolorimetriás módszer a p-nitrofenil-alfa-galaktopiranozid szubsztrátból alfa-galaktozidáz hatására felszabaduló p-nitrofenol mérésére, |
| --- | --- | --- |

Analitikai módszer
   (3)

A következők meghatározásához:

—

alfa-galaktozidáz: kolorimetriás módszer a p-nitrofenil-alfa-galaktopiranozid szubsztrátból alfa-galaktozidáz hatására felszabaduló p-nitrofenol mérésére,

| — | endo-1,4-béta-glükanáz: kolorimetriás módszer az azurinnal térhálósított árpa-glükán szubsztrátból endo-1,4-béta-glükanáz hatására felszabaduló vízoldható festék mérésére. |
| --- | --- |

—

endo-1,4-béta-glükanáz: kolorimetriás módszer az azurinnal térhálósított árpa-glükán szubsztrátból endo-1,4-béta-glükanáz hatására felszabaduló vízoldható festék mérésére.

Kisebb hízóbaromfifajok

Tojójérce

—

alfa-galaktozidáz:

50 U

endo-1,4-béta-glükanáz: 285 U

—

| 1. | Az adalékanyag és az előkeverék használati utasításában fel kell tüntetni a tárolási körülményeket és a pelletálási stabilitást. |
| --- | --- |

1.

Az adalékanyag és az előkeverék használati utasításában fel kell tüntetni a tárolási körülményeket és a pelletálási stabilitást.

| 2. | Legnagyobb ajánlott adag:






  — | 100 U alfa-galaktozidáz/kg teljes értékű takarmányban, |
| --- | --- | --- |

2.

Legnagyobb ajánlott adag:

—

100 U alfa-galaktozidáz/kg teljes értékű takarmányban,

| — | 570 U endo-1,4-béta-glükanáz/kg teljes értékű takarmányban. |
| --- | --- |

—

570 U endo-1,4-béta-glükanáz/kg teljes értékű takarmányban.

| 3. | Biztonsági előírás: használatkor védőmaszk, védőszemüveg és védőkesztyű viselése kötelező. |
| --- | --- |

3.

Biztonsági előírás: használatkor védőmaszk, védőszemüveg és védőkesztyű viselése kötelező.

2024. január 8.

---

(1)  1 U az az enzimmennyiség, amely p-nitrofenil-alfa-galaktopiranozidból (pNPG) 5,0 pH értéken és 37 °C-on percenként 1 μmol p-nitrofenolt szabadít fel.

(2)  1 U az az enzimmennyiség, amely béta-glükánból 5,0 pH értéken és 50 °C-on percenként 1 mg redukálócukrot (glükóz-ekvivalenst) szabadít fel.

(3)  Az analitikai módszerek részletes leírása a referencialaboratórium honlapján található:

http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx

---

| 19.12.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 343/34 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 343/34

---

A BIZOTTSÁG 1366/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2013. december 18.)

az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Közép-Amerika közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodás II. mellékletében meghatározott származási szabályoktól való, egyes, Guatemalából származó termékek kontingenseinek keretén belül alkalmazandó eltérésekről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Közép-Amerika közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról és a kereskedelemről szóló IV. részének ideiglenes alkalmazásáról szóló, 2012. június 25-i 2012/734/EU tanácsi határozatra (1) és különösen annak 6. cikkére,

mivel:

| (1) | A Tanács a 2012/734/EU határozatával felhatalmazást adott az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Közép-Amerika közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodásnak (a továbbiakban: a megállapodás) az Unió nevében történő aláírására. A 2012/734/EU határozat értelmében a megállapodást a megkötésére irányuló eljárások befejezéséig ideiglenesen alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács a 2012/734/EU határozatával felhatalmazást adott az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Közép-Amerika közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodásnak (a továbbiakban: a megállapodás) az Unió nevében történő aláírására. A 2012/734/EU határozat értelmében a megállapodást a megkötésére irányuló eljárások befejezéséig ideiglenesen alkalmazni kell.

| (2) | A megállapodás II. melléklete meghatározza a „származó termék” fogalmát és a közigazgatási együttműködés módjait. Számos termék esetében az említett melléklet 2A. függeléke a II. melléklet 2. függelékében meghatározott származási szabályoktól való eltérések lehetőségéről rendelkezik az éves kontingensek keretén belül. Mivel az Unió e lehetőség alkalmazásáról döntött, szükséges rendelkezni a szóban forgó eltérések alkalmazásának feltételeiről a Guatemalából érkező termékekre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(2)

A megállapodás II. melléklete meghatározza a „származó termék” fogalmát és a közigazgatási együttműködés módjait. Számos termék esetében az említett melléklet 2A. függeléke a II. melléklet 2. függelékében meghatározott származási szabályoktól való eltérések lehetőségéről rendelkezik az éves kontingensek keretén belül. Mivel az Unió e lehetőség alkalmazásáról döntött, szükséges rendelkezni a szóban forgó eltérések alkalmazásának feltételeiről a Guatemalából érkező termékekre vonatkozóan.

| (3) | A megállapodás II. mellékletének 2A. függelékében meghatározott kontingenseket – a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelettel (2) összhangban – az „érkezési sorrend” elve alapján kell kezelni. |
| --- | --- |

(3)

A megállapodás II. mellékletének 2A. függelékében meghatározott kontingenseket – a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelettel (2) összhangban – az „érkezési sorrend” elve alapján kell kezelni.

| (4) | A megállapodás alapján a vámengedményekre való jogosultság feltétele a megfelelő származási igazolás bemutatása a vámhatóságok felé. |
| --- | --- |

(4)

A megállapodás alapján a vámengedményekre való jogosultság feltétele a megfelelő származási igazolás bemutatása a vámhatóságok felé.

| (5) | Mivel a megállapodás 2013. december 1-jétől ideiglenesen alkalmazandó, ezt a rendeletet ugyanezen időponttól kezdődően kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(5)

Mivel a megállapodás 2013. december 1-jétől ideiglenesen alkalmazandó, ezt a rendeletet ugyanezen időponttól kezdődően kell alkalmazni.

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Az e rendelet mellékletében felsorolt termékekre az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Közép-Amerika közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) II. mellékletének 2A. függelékében foglalt származási szabályok alkalmazandók.

(2)   Az (1) bekezdésben említett származási szabályok a megállapodás II. melléklete 2. függelékében meghatározott származási szabályoktól eltérve az e rendelet mellékletében meghatározott kontingenseken belül alkalmazandók.

2. cikk

Az 1. cikkben rögzített eltérés igénybevétele érdekében a termékek mellé csatolni kell a megállapodás II. mellékletében meghatározott származási igazolást.

3. cikk

A mellékletben meghatározott kontingenseket a 2454/93/EGK rendelet 308a., 308b. és 308c. cikkének megfelelően kell kezelni.

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2013. december 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. december 18-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 346., 2012.12.15., 1. o.

1

(2)  HL L 253., 1993.10.11., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

GUATEMALA

A Kombinált Nómenklatúra értelmezésére szolgáló szabályok ellenére az árumegnevezés szövege csupán tájékoztató jellegűnek tekintendő, mivel e melléklet keretein belül a preferenciális rendszer alkalmazási körét az e rendelet elfogadásakor hatályos KN-kódok határozzák meg.

| Rendelésszám | KN-kód | Árumegnevezés | Kontingensidőszak | Éves kontingensmennyiség (eltérő rendelkezés hiányában darab [pár]) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.7047 | 6104 62 00 | Női vagy leányka-hosszúnadrág, vállpántos és melles munkanadrág (overall), -bricsesznadrág és -sortnadrág pamutból | 2013.12.1-től2013.12.31-ig | 87 500 |
| 2014.1.1-től2014.12.31-ig | 1 144 500 |
| 2015.1.1-től2015.12.31-ig | 1 239 000 |
| 2016.1.1-től2016.12.31-ig | 1 333 500 |
| 2017.1.1-től2017.12.31-ig | 1 428 000 |
| 2018.1.1-től2018.12.31-ig és azután minden, 1.1. és 12.31. közötti időszakra | 1 522 500 |
| 09.7048 | 6105 20 | Férfi- vagy fiúing kötött vagy hurkolt anyagból, szintetikus vagy mesterséges szálból | 2013.12.1-től2013.12.31-ig | 291 667 |
| 2014.1.1-től2014.12.31-ig | 3 815 000 |
| 2015.1.1-től2015.12.31-ig | 4 130 000 |
| 2016.1.1-től2016.12.31-ig | 4 445 000 |
| 2017.1.1-től2017.12.31-ig | 4 760 000 |
| 2018.1.1-től2018.12.31-ig és azután minden, 1.1. és 12.31. közötti időszakra | 5 075 000 |
| 09.7049 | 6203 42 | Férfi- vagy fiú-hosszúnadrág, vállpántos és melles munkanadrág (overall), -bricsesznadrág és sortnadrág pamutból | 2013.12.1-től2013.12.31-ig | 87 500 |
| 2014.1.1-től2014.12.31-ig | 1 144 500 |
| 2015.1.1.-től2015.12.31.-ig | 1 239 000 |
| 2016.1.1-től2016.12.31-ig | 1 333 500 |
| 2017.1.1-től2017.12.31-ig | 1 428 000 |
| 2018.1.1-től2018.12.31-ig és azután minden, 1.1. és 12.31. közötti időszakra | 1 522 500 |
| 09.7050 | 6203 43 | Férfi- vagy fiú-hosszúnadrág, vállpántos és melles munkanadrág (overall), -bricsesznadrág és -sortnadrág szintetikus szálból | 2013.12.1-től2013.12.31-ig | 58 334 |
| 2014.1.1-től2014.12.31-ig | 763 000 |
| 2015.1.1-től2015.12.31-ig | 826 000 |
| 2016.1.1-től2016.12.31-ig | 889 000 |
| 2017.1.1-től2017.12.31-ig | 952 000 |
| 2018.1.1-től2018.12.31-ig és azután minden, 1.1. és 12.31. közötti időszakra | 1 015 000 |
| 09.7051 | 6204 62 | Női vagy leányka-hosszúnadrág, vállpántos és melles munkanadrág (overall), -bricsesznadrág és -sortnadrág pamutból | 2013.12.1-től2013.12.31-ig | 58 334 |
| 2014.1.1-től2014.12.31-ig | 763 000 |
| 2015.1.1-től2015.12.31-ig | 826 000 |
| 2016.1.1-től2016.12.31-ig | 889 000 |
| 2017.1.1-től2017.12.31-ig | 952 000 |
| 2018.1.1-től2018.12.31-ig és azután minden, 1.1. és 12.31. közötti időszakra | 1 015 000 |

Rendelésszám

KN-kód

Árumegnevezés

Kontingensidőszak

Éves kontingensmennyiség (eltérő rendelkezés hiányában darab [pár])

09.7047

6104 62 00

Női vagy leányka-hosszúnadrág, vállpántos és melles munkanadrág (overall), -bricsesznadrág és -sortnadrág pamutból

2013.12.1-től2013.12.31-ig

87 500

2014.1.1-től2014.12.31-ig

1 144 500

2015.1.1-től2015.12.31-ig

1 239 000

2016.1.1-től2016.12.31-ig

1 333 500

2017.1.1-től2017.12.31-ig

1 428 000

2018.1.1-től2018.12.31-ig és azután minden, 1.1. és 12.31. közötti időszakra

1 522 500

09.7048

6105 20

Férfi- vagy fiúing kötött vagy hurkolt anyagból, szintetikus vagy mesterséges szálból

2013.12.1-től2013.12.31-ig

291 667

2014.1.1-től2014.12.31-ig

3 815 000

2015.1.1-től2015.12.31-ig

4 130 000

2016.1.1-től2016.12.31-ig

4 445 000

2017.1.1-től2017.12.31-ig

4 760 000

2018.1.1-től2018.12.31-ig és azután minden, 1.1. és 12.31. közötti időszakra

5 075 000

09.7049

6203 42

Férfi- vagy fiú-hosszúnadrág, vállpántos és melles munkanadrág (overall), -bricsesznadrág és sortnadrág pamutból

2013.12.1-től2013.12.31-ig

87 500

2014.1.1-től2014.12.31-ig

1 144 500

2015.1.1.-től2015.12.31.-ig

1 239 000

2016.1.1-től2016.12.31-ig

1 333 500

2017.1.1-től2017.12.31-ig

1 428 000

2018.1.1-től2018.12.31-ig és azután minden, 1.1. és 12.31. közötti időszakra

1 522 500

09.7050

6203 43

Férfi- vagy fiú-hosszúnadrág, vállpántos és melles munkanadrág (overall), -bricsesznadrág és -sortnadrág szintetikus szálból

2013.12.1-től2013.12.31-ig

58 334

2014.1.1-től2014.12.31-ig

763 000

2015.1.1-től2015.12.31-ig

826 000

2016.1.1-től2016.12.31-ig

889 000

2017.1.1-től2017.12.31-ig

952 000

2018.1.1-től2018.12.31-ig és azután minden, 1.1. és 12.31. közötti időszakra

1 015 000

09.7051

6204 62

Női vagy leányka-hosszúnadrág, vállpántos és melles munkanadrág (overall), -bricsesznadrág és -sortnadrág pamutból

2013.12.1-től2013.12.31-ig

58 334

2014.1.1-től2014.12.31-ig

763 000

2015.1.1-től2015.12.31-ig

826 000

2016.1.1-től2016.12.31-ig

889 000

2017.1.1-től2017.12.31-ig

952 000

2018.1.1-től2018.12.31-ig és azután minden, 1.1. és 12.31. közötti időszakra

1 015 000

---

| 19.12.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 343/38 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 343/38

---

A BIZOTTSÁG 1367/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2013. december 18.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. december 18-án.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | AL | 55,3 |
| IL | 216,6 |
| MA | 74,7 |
| TN | 111,2 |
| TR | 111,2 |
| ZZ | 113,8 |
| 0707 00 05 | AL | 106,5 |
| MA | 158,2 |
| TR | 135,9 |
| ZZ | 133,5 |
| 0709 93 10 | MA | 120,5 |
| TR | 138,4 |
| ZZ | 129,5 |
| 0805 10 20 | AR | 26,3 |
| MA | 57,5 |
| TR | 58,5 |
| ZA | 57,8 |
| ZZ | 50,0 |
| 0805 20 10 | MA | 54,3 |
| ZZ | 54,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 104,4 |
| MA | 69,9 |
| TR | 70,1 |
| ZZ | 81,5 |
| 0805 50 10 | AR | 102,8 |
| TR | 72,5 |
| ZZ | 87,7 |
| 0808 10 80 | CN | 77,6 |
| MK | 31,3 |
| NZ | 153,0 |
| US | 131,8 |
| ZZ | 98,4 |
| 0808 30 90 | TR | 121,9 |
| US | 158,4 |
| ZZ | 140,2 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

AL

55,3

IL

216,6

MA

74,7

TN

111,2

TR

111,2

ZZ

113,8

0707 00 05

AL

106,5

MA

158,2

TR

135,9

ZZ

133,5

0709 93 10

MA

120,5

TR

138,4

ZZ

129,5

0805 10 20

AR

26,3

MA

57,5

TR

58,5

ZA

57,8

ZZ

50,0

0805 20 10

MA

54,3

ZZ

54,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

104,4

MA

69,9

TR

70,1

ZZ

81,5

0805 50 10

AR

102,8

TR

72,5

ZZ

87,7

0808 10 80

CN

77,6

MK

31,3

NZ

153,0

US

131,8

ZZ

98,4

0808 30 90

TR

121,9

US

158,4

ZZ

140,2

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 19.12.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 343/40 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 343/40

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2013. december 17.)

a Számvevőszék öt tagjának kinevezéséről

(2013/772/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 286. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),

mivel:

| (1) | Gijs DE VRIES, Henri GRETHEN, Michel CRETIN, Ioannis SARMAS és David BOSTOCK megbízatása 2013. december 31-én lejár. |
| --- | --- |

(1)

Gijs DE VRIES, Henri GRETHEN, Michel CRETIN, Ioannis SARMAS és David BOSTOCK megbízatása 2013. december 31-én lejár.

| (2) | Ezért új tagokat kell kinevezni, |
| --- | --- |

(2)

Ezért új tagokat kell kinevezni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács a 2014. január 1. és 2019. december 31. közötti időszakra a Számvevőszék tagjaivá a következő személyeket nevezi ki:

| — | Alex BRENNINKMEIJER, |
| --- | --- |

—

Alex BRENNINKMEIJER,

| — | Henri GRETHEN, |
| --- | --- |

—

Henri GRETHEN,

| — | Danièle LAMARQUE, |
| --- | --- |

—

Danièle LAMARQUE,

| — | Nikolaos MILIONIS, |
| --- | --- |

—

Nikolaos MILIONIS,

| — | Phil WYNN OWEN. |
| --- | --- |

—

Phil WYNN OWEN.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2013. december 17-én.

a Tanács részéről

az elnök

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  A 2013. december 11-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

---

| 19.12.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 343/41 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 343/41

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2013. december 17.)

a Régiók Bizottsága egy német tagjának kinevezéséről

(2013/773/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,

tekintettel a német kormány javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2009. december 22-én, illetve 2010. január 18-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2010. január 26-tól2015. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2009/1014/EU (1), illetve 2010/29/EU (2) határozatot. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2009. december 22-én, illetve 2010. január 18-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2010. január 26-tól2015. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2009/1014/EU (1), illetve 2010/29/EU (2) határozatot.

| (2) | Emilia MÜLLER hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy tagjának helye megüresedik. |
| --- | --- |

(2)

Emilia MÜLLER hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy tagjának helye megüresedik.

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2015. január 25-ig, a Régiók Bizottsága tagjává nevezi ki:

| — | Beate MERK, Bayerische Staatsministerin für Europaangelegenheiten und regionale Beziehungen. |
| --- | --- |

—

Beate MERK, Bayerische Staatsministerin für Europaangelegenheiten und regionale Beziehungen.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2013. december 17-én.

a Tanács részéről

az elnök

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  HL L 348., 2009.12.29., 22. o.

1

(2)  HL L 12., 2010.1.19., 11. o.

2

---

| 19.12.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 343/42 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 343/42

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2013. december 17.)

a bromadiolont tartalmazó biocid termékekre vonatkozó engedélyek tekintetében Németország által a 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján bejelentett korlátozások jóváhagyásáról

(az értesítés a C(2013) 9030. számú dokumentummal történt)

(Csak a német nyelvű szöveg hiteles)

(2013/774/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a biocid termékek forgalomba hozataláról szóló, 1998. február 16-i 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 4. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 98/8/EK irányelv I. melléklete tartalmazza a biocid termékekben való felhasználásra uniós szinten jóváhagyott hatóanyagok jegyzékét. A 2009/92/EK bizottsági irányelv (2) engedélyezte a bromadiolon használatát a 98/8/EK irányelv V. mellékletében meghatározott 14-es terméktípus, vagyis rágcsálóirtó szerek hatóanyagaként. |
| --- | --- |

(1)

A 98/8/EK irányelv I. melléklete tartalmazza a biocid termékekben való felhasználásra uniós szinten jóváhagyott hatóanyagok jegyzékét. A 2009/92/EK bizottsági irányelv (2) engedélyezte a bromadiolon használatát a 98/8/EK irányelv V. mellékletében meghatározott 14-es terméktípus, vagyis rágcsálóirtó szerek hatóanyagaként.

| (2) | A bromadiolon véralvadásgátló hatású rágcsálóirtó szer, amelyről ismert, hogy véletlen balesetek folytán veszélyt jelent a gyermekekre, valamint a nem célzott állatokra és a környezetre nézve is. Potenciálisan perzisztens, bioakkumulatív és mérgező (PBT), vagy nagyon perzisztens és nagyon bioakkumulatív (vPvB) anyagként azonosították. |
| --- | --- |

(2)

A bromadiolon véralvadásgátló hatású rágcsálóirtó szer, amelyről ismert, hogy véletlen balesetek folytán veszélyt jelent a gyermekekre, valamint a nem célzott állatokra és a környezetre nézve is. Potenciálisan perzisztens, bioakkumulatív és mérgező (PBT), vagy nagyon perzisztens és nagyon bioakkumulatív (vPvB) anyagként azonosították.

| (3) | Mindazonáltal közegészségügyi és higiéniai megfontolásból indokoltnak találták felvenni a bromadiolont és más véralvadásgátló rágcsálóirtó szereket is a 98/8/EK irányelv I. mellékletébe, így a bromadiolont tartalmazó termékek használatát bármely tagállam engedélyezheti. A tagállamok ugyanakkor kötelesek a bromadiolont tartalmazó termékek engedélyezésekor biztosítani az emberek, a nem célzott állatok és a környezet elsődleges és másodlagos expozíciójának minimálisra csökkentését, és ennek érdekében fontolóra venni és alkalmazni minden szükséges és rendelkezésre álló kockázatcsökkentő intézkedést. A 2009/92/EK irányelvben említett kockázatcsökkentő intézkedések között ezért egyebek mellett a kizárólag foglalkozásszerű használatra való korlátozás is szerepel. |
| --- | --- |

(3)

Mindazonáltal közegészségügyi és higiéniai megfontolásból indokoltnak találták felvenni a bromadiolont és más véralvadásgátló rágcsálóirtó szereket is a 98/8/EK irányelv I. mellékletébe, így a bromadiolont tartalmazó termékek használatát bármely tagállam engedélyezheti. A tagállamok ugyanakkor kötelesek a bromadiolont tartalmazó termékek engedélyezésekor biztosítani az emberek, a nem célzott állatok és a környezet elsődleges és másodlagos expozíciójának minimálisra csökkentését, és ennek érdekében fontolóra venni és alkalmazni minden szükséges és rendelkezésre álló kockázatcsökkentő intézkedést. A 2009/92/EK irányelvben említett kockázatcsökkentő intézkedések között ezért egyebek mellett a kizárólag foglalkozásszerű használatra való korlátozás is szerepel.

| (4) | A Belgagri SA vállalkozás (a továbbiakban: kérelmező) a 98/8/EK irányelv 8. cikke alapján kérelmet nyújtott be Írországban négy, bromadiolont tartalmazó rágcsálóirtó szer (a továbbiakban: termékek) engedélyezése céljából. |
| --- | --- |

(4)

A Belgagri SA vállalkozás (a továbbiakban: kérelmező) a 98/8/EK irányelv 8. cikke alapján kérelmet nyújtott be Írországban négy, bromadiolont tartalmazó rágcsálóirtó szer (a továbbiakban: termékek) engedélyezése céljából.

| (5) | Írország 2012. szeptember 30-án kiadta a termékek engedélyét. A termékek engedélyezése olyan korlátozások mellett történt, amelyek biztosítják, hogy a 98/8/EK irányelv 5. cikkében előírt feltételek Írországban teljesüljenek. A korlátozások között nem szerepelt a szakmailag felkészített vagy engedéllyel rendelkező szakemberek általi használat követelménye. |
| --- | --- |

(5)

Írország 2012. szeptember 30-án kiadta a termékek engedélyét. A termékek engedélyezése olyan korlátozások mellett történt, amelyek biztosítják, hogy a 98/8/EK irányelv 5. cikkében előírt feltételek Írországban teljesüljenek. A korlátozások között nem szerepelt a szakmailag felkészített vagy engedéllyel rendelkező szakemberek általi használat követelménye.

| (6) | A kérelmező 2013. február 5-én hiánytalan kérelmeket nyújtott be Németországban a termékekre vonatkozó első engedélyek kölcsönös elismerése iránt. |
| --- | --- |

(6)

A kérelmező 2013. február 5-én hiánytalan kérelmeket nyújtott be Németországban a termékekre vonatkozó első engedélyek kölcsönös elismerése iránt.

| (7) | Németország 2013. április 17-én a 98/8/EK irányelv 4. cikkének (4) bekezdésével összhangban megküldte a Bizottságnak, a többi tagállamnak és a kérelmezőnek az első engedélyek korlátozására vonatkozó javaslatát. A Németország által javasolt korlátozás a termékek felhasználását az erre szakmailag felkészített vagy engedéllyel rendelkező szakemberek általi használathoz köti. |
| --- | --- |

(7)

Németország 2013. április 17-én a 98/8/EK irányelv 4. cikkének (4) bekezdésével összhangban megküldte a Bizottságnak, a többi tagállamnak és a kérelmezőnek az első engedélyek korlátozására vonatkozó javaslatát. A Németország által javasolt korlátozás a termékek felhasználását az erre szakmailag felkészített vagy engedéllyel rendelkező szakemberek általi használathoz köti.

| (8) | A Bizottság a 98/8/EK irányelv 27. cikkének (1) bekezdésével összhangban felkérte a többi tagállamot és a kérelmezőt arra, hogy 90 napon belül írásban tegyék meg a bejelentéssel kapcsolatos észrevételeiket. A rendelkezésre álló időszakban nem érkezett észrevétel a Bizottsághoz. A bejelentésről a Bizottság a biocid termékek területén hatáskörrel rendelkező tagállami hatóságokkal is egyeztetett a termékengedélyezési ügyekkel és a kölcsönös elismerések elősegítésével foglalkozó csoport 2013. május 14-i ülésén. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság a 98/8/EK irányelv 27. cikkének (1) bekezdésével összhangban felkérte a többi tagállamot és a kérelmezőt arra, hogy 90 napon belül írásban tegyék meg a bejelentéssel kapcsolatos észrevételeiket. A rendelkezésre álló időszakban nem érkezett észrevétel a Bizottsághoz. A bejelentésről a Bizottság a biocid termékek területén hatáskörrel rendelkező tagállami hatóságokkal is egyeztetett a termékengedélyezési ügyekkel és a kölcsönös elismerések elősegítésével foglalkozó csoport 2013. május 14-i ülésén.

| (9) | A 98/8/EK irányelvvel összhangban a bromadiolont tartalmazó biocid termékek engedélyezésekor minden szükséges és rendelkezésre álló kockázatcsökkentő intézkedést figyelembe kell venni. A bromadiolonnak a 98/8/EK irányelvbe való felvételét megelőző tudományos értékelés azt állapította meg, hogy a termék használata során a nem célzott állatok másodlagos mérgezésének minimalizálásához szükséges, valamint a rezisztencia kifejlődésének és továbbterjedésének megelőzését célzó intézkedések követése csak szakemberektől várható el. A foglalkozásszerű használatra vonatkozó korlátozás ezért szükséges kockázatcsökkentő intézkedésnek tekinthető, különösen azon tagállamokban, ahol előfordul a bromadiolonnal szembeni rezisztencia. |
| --- | --- |

(9)

A 98/8/EK irányelvvel összhangban a bromadiolont tartalmazó biocid termékek engedélyezésekor minden szükséges és rendelkezésre álló kockázatcsökkentő intézkedést figyelembe kell venni. A bromadiolonnak a 98/8/EK irányelvbe való felvételét megelőző tudományos értékelés azt állapította meg, hogy a termék használata során a nem célzott állatok másodlagos mérgezésének minimalizálásához szükséges, valamint a rezisztencia kifejlődésének és továbbterjedésének megelőzését célzó intézkedések követése csak szakemberektől várható el. A foglalkozásszerű használatra vonatkozó korlátozás ezért szükséges kockázatcsökkentő intézkedésnek tekinthető, különösen azon tagállamokban, ahol előfordul a bromadiolonnal szembeni rezisztencia.

| (10) | Ennek ellentmondó tények hiányában a foglalkozásszerű használatra vonatkozó korlátozás Németországban szükséges és rendelkezésre álló kockázatcsökkentő intézkedés a bromadiolont tartalmazó termékek engedélyezése tekintetében. Ezt alátámasztja az is, hogy Németország jelezte: egyes patkányoknál előfordul a bromadiolonnal szembeni rezisztencia, és az vélhetően terjed az országban. A kártevőirtás területén Németország jól működő szakmai hálózattal rendelkezik, melynek tagjai engedéllyel rendelkező és szakmailag felkészített szakemberek – gazdálkodók, kertészek és erdészek –, így a javasolt korlátozás nem hátráltatná a fertőzések megelőzését. |
| --- | --- |

(10)

Ennek ellentmondó tények hiányában a foglalkozásszerű használatra vonatkozó korlátozás Németországban szükséges és rendelkezésre álló kockázatcsökkentő intézkedés a bromadiolont tartalmazó termékek engedélyezése tekintetében. Ezt alátámasztja az is, hogy Németország jelezte: egyes patkányoknál előfordul a bromadiolonnal szembeni rezisztencia, és az vélhetően terjed az országban. A kártevőirtás területén Németország jól működő szakmai hálózattal rendelkezik, melynek tagjai engedéllyel rendelkező és szakmailag felkészített szakemberek – gazdálkodók, kertészek és erdészek –, így a javasolt korlátozás nem hátráltatná a fertőzések megelőzését.

| (11) | Az ebben a határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Biocid Termékek Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(11)

Az ebben a határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Biocid Termékek Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az e határozat mellékletében felsorolt termékekre vonatkozó engedélyeket Németország a 98/8/EK irányelv 4. cikkével összhangban a szakmailag felkészített vagy engedéllyel rendelkező szakemberek általi használatra korlátozhatja.

2. cikk

Ennek a határozatnak a címzettje a Németországi Szövetségi Köztársaság.

Kelt Brüsszelben, 2013. december 17-én.

a Bizottság részéről

Janez POTOČNIK

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 123., 1998.4.24., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 2009. július 31-i 2009/92/EK irányelve a 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. mellékletének a bromadiolon hatóanyagként való felvétele céljából történő módosításáról (HL L 201., 2009.8.1., 43. o.).

2

---

MELLÉKLET

Azon termékek jegyzéke, amelyek engedélyét Németország a szakmailag felkészített vagy engedéllyel rendelkező szakemberek általi használatra korlátozhatja a 98/8/EK irányelv 4. cikkével összhangban:

| A termék elnevezése Írországban | Az Írországban benyújtott kérelem azonosító száma a biocid termékek uniós nyilvántartásában | A termék elnevezése Németországban | A Németországban benyújtott kérelem azonosító száma a biocid termékek uniós nyilvántartásában |
| --- | --- | --- | --- |
| Control | 2011/6289/13066/IE/AA/21745 | Control | 2011/6289/13066/DE/MA/21749 |
| Control Bloc | 2011/6289/13146/IE/AA/21805 | Control Bloc | 2011/6289/13146/DE/MA/21809 |
| Control Pasta | 2011/6289/13126/IE/AA/21785 | Control Pasta | 2011/6289/13126/DE/MA/21788 |
| Control Bar | 2011/6289/13166/IE/AA/21825 | Control Bar | 2011/6289/13166/DE/MA/21829 |

A termék elnevezése Írországban

Az Írországban benyújtott kérelem azonosító száma a biocid termékek uniós nyilvántartásában

A termék elnevezése Németországban

A Németországban benyújtott kérelem azonosító száma a biocid termékek uniós nyilvántartásában

Control

2011/6289/13066/IE/AA/21745

Control

2011/6289/13066/DE/MA/21749

Control Bloc

2011/6289/13146/IE/AA/21805

Control Bloc

2011/6289/13146/DE/MA/21809

Control Pasta

2011/6289/13126/IE/AA/21785

Control Pasta

2011/6289/13126/DE/MA/21788

Control Bar

2011/6289/13166/IE/AA/21825

Control Bar

2011/6289/13166/DE/MA/21829

---

| 19.12.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 343/44 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 343/44

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2013. december 17.)

a 2012. és 2013. évi németországi, olaszországi és hollandiai, valamint a 2013. évi dániai és spanyolországi madárinfluenza-járvány leküzdését célzó biztonsági intézkedésekhez történő uniós pénzügyi hozzájárulásról

(az értesítés a C(2013) 9084. számú dokumentummal történt)

(Csak a dán, a holland, a német, az olasz és a spanyol nyelvű szöveg hiteles)

(2013/775/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az állat-egészségügyi kiadásokról szóló, 2009. május 25-i 2009/470/EK tanácsi határozatra (1) és különösen annak 4. cikkére,

mivel:

| (1) | A madárinfluenza a baromfik és egyéb fogságban élő madarak fertőző vírusos betegsége, amely jelentősen csökkenti a baromfitartás jövedelmezőségét, továbbá zavart okoz az Unión belüli kereskedelemben és a harmadik országokba irányuló kivitelben. |
| --- | --- |

(1)

A madárinfluenza a baromfik és egyéb fogságban élő madarak fertőző vírusos betegsége, amely jelentősen csökkenti a baromfitartás jövedelmezőségét, továbbá zavart okoz az Unión belüli kereskedelemben és a harmadik országokba irányuló kivitelben.

| (2) | A madárinfluenza megjelenése esetén fennáll annak a veszélye, hogy a kórokozó átterjed az érintett tagállamon belül más baromfigazdaságokra, illetve az élő baromfik vagy az azokból készült termékek kereskedelmén keresztül más tagállamokra és harmadik országokra is. |
| --- | --- |

(2)

A madárinfluenza megjelenése esetén fennáll annak a veszélye, hogy a kórokozó átterjed az érintett tagállamon belül más baromfigazdaságokra, illetve az élő baromfik vagy az azokból készült termékek kereskedelmén keresztül más tagállamokra és harmadik országokra is.

| (3) | A madárinfluenza elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedésekről szóló 2005/94/EK tanácsi irányelv (2) olyan intézkedéseket határoz meg, amelyeket a betegség kitörése esetén a tagállamoknak a vírus továbbterjedésének megelőzése érdekében haladéktalanul végre kell hajtaniuk. |
| --- | --- |

(3)

A madárinfluenza elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedésekről szóló 2005/94/EK tanácsi irányelv (2) olyan intézkedéseket határoz meg, amelyeket a betegség kitörése esetén a tagállamoknak a vírus továbbterjedésének megelőzése érdekében haladéktalanul végre kell hajtaniuk.

| (4) | A 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 84. cikkének megfelelően az uniós költségvetésből a kiadásokra vállalt kötelezettségeket meg kell előznie az intézmény vagy az intézmény által rájuk ruházott hatáskörökkel rendelkező hatóságok által elfogadott finanszírozási határozatnak, amely megállapítja a kiadásokkal járó intézkedések alapvető elemeit. |
| --- | --- |

(4)

A 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 84. cikkének megfelelően az uniós költségvetésből a kiadásokra vállalt kötelezettségeket meg kell előznie az intézmény vagy az intézmény által rájuk ruházott hatáskörökkel rendelkező hatóságok által elfogadott finanszírozási határozatnak, amely megállapítja a kiadásokkal járó intézkedések alapvető elemeit.

| (5) | A 2009/470/EK határozat meghatározza azokat az eljárásokat, amelyek az egyes állat-egészségügyi intézkedésekhez – beleértve a biztonsági intézkedéseket is – való uniós hozzájárulás nyújtását szabályozzák. Az említett határozat 4. cikkének (2) bekezdése szerint a tagállamok a madárinfluenza felszámolását célzó bizonyos intézkedések költségeinek fedezésére pénzügyi hozzájárulásban részesülnek. |
| --- | --- |

(5)

A 2009/470/EK határozat meghatározza azokat az eljárásokat, amelyek az egyes állat-egészségügyi intézkedésekhez – beleértve a biztonsági intézkedéseket is – való uniós hozzájárulás nyújtását szabályozzák. Az említett határozat 4. cikkének (2) bekezdése szerint a tagállamok a madárinfluenza felszámolását célzó bizonyos intézkedések költségeinek fedezésére pénzügyi hozzájárulásban részesülnek.

| (6) | A 2009/470/EK határozat 4. cikke (3) bekezdésének első és második francia bekezdése meghatározza a tagállami költségeknek azt a hányadát, amelyet uniós pénzügyi hozzájárulás fedezhet. |
| --- | --- |

(6)

A 2009/470/EK határozat 4. cikke (3) bekezdésének első és második francia bekezdése meghatározza a tagállami költségeknek azt a hányadát, amelyet uniós pénzügyi hozzájárulás fedezhet.

| (7) | A madárinfluenza felszámolására irányuló biztonsági intézkedésekhez nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulás kifizetését a 90/424/EGK tanácsi határozat bizonyos járványos állatbetegségek elleni biztonsági intézkedéseire és a kampány közösségi finanszírozására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2005. február 28-i 349/2005/EK bizottsági rendelet (4) szabályozza. 2012-ben és 2013-ban Németországban, Olaszországban és Hollandiában, 2013-ban pedig Dániában és Spanyolországban tört ki madárinfluenza-járvány. |
| --- | --- |

(7)

A madárinfluenza felszámolására irányuló biztonsági intézkedésekhez nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulás kifizetését a 90/424/EGK tanácsi határozat bizonyos járványos állatbetegségek elleni biztonsági intézkedéseire és a kampány közösségi finanszírozására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2005. február 28-i 349/2005/EK bizottsági rendelet (4) szabályozza. 2012-ben és 2013-ban Németországban, Olaszországban és Hollandiában, 2013-ban pedig Dániában és Spanyolországban tört ki madárinfluenza-járvány.

| (8) | Németország, Olaszország, Hollandia, Dánia és Spanyolország a 2003/85/EK tanácsi irányelvvel (5) összhangban intézkedéseket hozott a járvány megfékezése érdekében. |
| --- | --- |

(8)

Németország, Olaszország, Hollandia, Dánia és Spanyolország a 2003/85/EK tanácsi irányelvvel (5) összhangban intézkedéseket hozott a járvány megfékezése érdekében.

| (9) | A német, az olasz, a holland, a dán és a spanyol hatóságok az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság keretein belül haladéktalanul tájékoztatták a Bizottságot és a többi tagállamot az uniós rendelkezésekkel összhangban bevezetett, a betegségek bejelentésére és felszámolására vonatkozó intézkedésekről és azok eredményéről. |
| --- | --- |

(9)

A német, az olasz, a holland, a dán és a spanyol hatóságok az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság keretein belül haladéktalanul tájékoztatták a Bizottságot és a többi tagállamot az uniós rendelkezésekkel összhangban bevezetett, a betegségek bejelentésére és felszámolására vonatkozó intézkedésekről és azok eredményéről.

| (10) | Ennélfogva a német, az olasz, a holland, a dán és a spanyol hatóságok a 2009/470/EK határozat 4. cikkének (2) bekezdésében és a 349/2005/EK rendelet 6. cikkében előírt intézkedések tekintetében technikai és igazgatási kötelezettségüknek teljes mértékben eleget tettek. |
| --- | --- |

(10)

Ennélfogva a német, az olasz, a holland, a dán és a spanyol hatóságok a 2009/470/EK határozat 4. cikkének (2) bekezdésében és a 349/2005/EK rendelet 6. cikkében előírt intézkedések tekintetében technikai és igazgatási kötelezettségüknek teljes mértékben eleget tettek.

| (11) | Az uniós hozzájárulás pontos összegét ebben a szakaszban még nem lehet meghatározni, mivel a kártalanítások költségeiről és az operatív kiadásokról szóló információk még csak a kiadások becsült értékét tartalmazzák. |
| --- | --- |

(11)

Az uniós hozzájárulás pontos összegét ebben a szakaszban még nem lehet meghatározni, mivel a kártalanítások költségeiről és az operatív kiadásokról szóló információk még csak a kiadások becsült értékét tartalmazzák.

| (12) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(12)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Németországnak, Olaszországnak, Hollandiának, Dániának és Spanyolországnak nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulás

(1)   Az Unió pénzügyi hozzájárulást nyújt Németországnak, Olaszországnak, Hollandiának, Dániának és Spanyolországnak azon költségeik fedezéséhez, amelyek a 2009/470/EK határozat 4. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, Németországban, Olaszországban és Hollandiában 2012-ben és 2013-ban, valamint Dániában és Spanyolországban 2013-ban kitört madárinfluenza-járvány felszámolását célzó intézkedéseik során felmerültek.

(2)   Az (1) bekezdésben említett pénzügyi hozzájárulás összegét egy későbbi, a 2009/470/EK határozat 40. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárás szerint elfogadott határozatban állapítják meg.

2. cikk

A kifizetés szabályai

Az 1. cikk (1) bekezdésében előírt uniós pénzügyi hozzájárulás részeként 500 000,00 EUR kerül kifizetésre Németország részére első részletként.

Az 1. cikk (1) bekezdésében előírt uniós pénzügyi hozzájárulás részeként a 2012. évre 40 000,00 EUR, a 2013. évre vonatkozóan pedig 2 600 000,00 EUR kerül kifizetésre Olaszország részére első részletként.

Az 1. cikk (1) bekezdésében előírt uniós pénzügyi hozzájárulás részeként a 2012. évre 210 000,00 EUR, a 2013. évre vonatkozóan pedig 250 000,00 EUR kerül kifizetésre Hollandia részére első részletként.

Az 1. cikk (1) bekezdésében előírt uniós pénzügyi hozzájárulás részeként a 2013. évre vonatkozóan 33 000,00 EUR kerül kifizetésre Dánia részére első részletként.

Az 1. cikk (1) bekezdésében előírt uniós pénzügyi hozzájárulás részeként a 2013. évre vonatkozóan 30 000,00 EUR kerül kifizetésre Spanyolország részére első részletként.

3. cikk

Címzettek

Ennek a határozatnak a Dán Királyság, a Németországi Szövetségi Köztársaság, a Spanyol Királyság, az Olasz Köztársaság és a Holland Királyság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2013. december 17-én.

a Bizottság részéről

Tonio BORG

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 155., 2009.6.18., 30. o.

1

(2)  HL L 10., 2006.1.14., 16. o.

2

(3)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

3

(4)  HL L 55., 2005.3.1., 12. o.

4

(5)  HL L 306., 2003.11.22., 1. o.

5

---

| 19.12.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 343/46 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 343/46

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2013. december 18.)

az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség létrehozásáról és a 2009/336/EK határozat hatályon kívül helyezéséről

(2013/776/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közösségi programok igazgatásában bizonyos feladatokkal megbízott végrehajtó hivatalokra vonatkozó alapszabály megállapításáról szóló, 2002. december 19-i 58/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 3. cikkére,

mivel:

| (1) | Az 58/2003/EK rendelet felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy jogköröket ruházzon át a végrehajtó ügynökségekre, hogy a nevében és felelőssége alatt egy uniós program vagy projekt egészét vagy egy részét végrehajtsák, a rendeletnek megfelelően. |
| --- | --- |

(1)

Az 58/2003/EK rendelet felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy jogköröket ruházzon át a végrehajtó ügynökségekre, hogy a nevében és felelőssége alatt egy uniós program vagy projekt egészét vagy egy részét végrehajtsák, a rendeletnek megfelelően.

| (2) | A végrehajtó ügynökségek program-végrehajtási feladatokkal való megbízásának célja annak lehetővé tétele a Bizottság számára, hogy azon elsődleges tevékenységeire és feladataira összpontosítson, amelyek nem szervezhetők ki anélkül, hogy elveszítené az említett végrehajtó ügynökségek által irányított tevékenységek feletti ellenőrzést és végső felelősséget. |
| --- | --- |

(2)

A végrehajtó ügynökségek program-végrehajtási feladatokkal való megbízásának célja annak lehetővé tétele a Bizottság számára, hogy azon elsődleges tevékenységeire és feladataira összpontosítson, amelyek nem szervezhetők ki anélkül, hogy elveszítené az említett végrehajtó ügynökségek által irányított tevékenységek feletti ellenőrzést és végső felelősséget.

| (3) | A programok végrehajtásával kapcsolatos feladatok végrehajtó ügynökségre történő átruházásából eredően egyértelműen szét kell választani egyrészt a programozási szakaszokat, amelyek a politikai megfontolásokon alapuló döntések meghozatala során jelentős mérlegelést igényelnek (ez a Bizottság feladata), másrészt pedig a programvégrehajtást, amelynek a végrehajtó ügynökség feladatát kell képeznie. |
| --- | --- |

(3)

A programok végrehajtásával kapcsolatos feladatok végrehajtó ügynökségre történő átruházásából eredően egyértelműen szét kell választani egyrészt a programozási szakaszokat, amelyek a politikai megfontolásokon alapuló döntések meghozatala során jelentős mérlegelést igényelnek (ez a Bizottság feladata), másrészt pedig a programvégrehajtást, amelynek a végrehajtó ügynökség feladatát kell képeznie.

| (4) | A Bizottság a 2005/56/EK határozattal (2) létrehozta az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökséget (a továbbiakban: Ügynökség), amelyet az oktatási, audiovizuális és kulturális területen megvalósuló közösségi programok irányításával bízott meg. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság a 2005/56/EK határozattal (2) létrehozta az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökséget (a továbbiakban: Ügynökség), amelyet az oktatási, audiovizuális és kulturális területen megvalósuló közösségi programok irányításával bízott meg.

| (5) | A Bizottság az Ügynökség megbízatását többször módosította, továbbá ki is terjesztette, hogy az lefedje az oktatás, az audiovizuális ügyek, a polgárság és az ifjúság területén induló új projektek és programok irányítását; a 2005/56/EK határozatot pedig felváltotta a 2009/336/EK bizottság határozattal (3). |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság az Ügynökség megbízatását többször módosította, továbbá ki is terjesztette, hogy az lefedje az oktatás, az audiovizuális ügyek, a polgárság és az ifjúság területén induló új projektek és programok irányítását; a 2005/56/EK határozatot pedig felváltotta a 2009/336/EK bizottság határozattal (3).

| (6) | A Bizottság 2011. június 29-i, „Az Európa 2020 stratégia költségvetése” című közleményében (4) azt javasolta, hogy a következő többéves pénzügyi keretből támogatott uniós programok végrehajtásába fokozottabban vonják be a már létező végrehajtó ügynökségeket. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság 2011. június 29-i, „Az Európa 2020 stratégia költségvetése” című közleményében (4) azt javasolta, hogy a következő többéves pénzügyi keretből támogatott uniós programok végrehajtásába fokozottabban vonják be a már létező végrehajtó ügynökségeket.

| (7) | Az Ügynökség az uniós programok irányításában magas szintű technikai és pénzügyi szakértelemről tett tanúbizonyságot. Az EACEA első és második (2009-ben, illetve 2013-ban elvégzett) időközi értékelése részeként megvizsgálták az Ügynökséggel kapcsolatos elégedettséget; az eredmények arról tanúskodnak, hogy a kedvezményezettek és más érdekeltek úgy vélik, hogy az EACEA által biztosított szolgáltatás minősége magasabb, mint a korábbi szabályozás (a technikai segítséget nyújtó iroda) idején. Az EACEA magasan képzett személyzetet képes vonzani és megtartani, ami biztosítja a személyzeti stabilitást. Az Ügynökség a hatékonyság fokozása érdekében folyamatosan egyszerűsíti belső működését, és arra törekszik, hogy a programokban alkalmazott megközelítéseket szabványosítsa. Az Ügynökség olyan köztestület, amelyet kifejezetten az oktatás, az audiovizuális ügyek és a kultúra területén induló programok irányítására hoztak létre, és amely az uniós programokat megismerteti az érdekeltekkel és a nagyközönséggel. Az a tény, hogy számos, egymást kiegészítő programot egyetlen szervezet irányít, növeli az uniós fellépés ismertségét, ami minden program számára hasznos. Az EACEA esetében az utólagos ellenőrzési hibaarány alacsony, jóval a 2 %-os határ alatt van. A második időközi értékelés folyamatos javulásra mutatott rá az EACEA technikai és pénzügyi szakértelmében, ami az Ügynökség teljesítményében bekövetkezett, a fő teljesítménymutatók által is jelzett javulásban is tükröződik. |
| --- | --- |

(7)

Az Ügynökség az uniós programok irányításában magas szintű technikai és pénzügyi szakértelemről tett tanúbizonyságot. Az EACEA első és második (2009-ben, illetve 2013-ban elvégzett) időközi értékelése részeként megvizsgálták az Ügynökséggel kapcsolatos elégedettséget; az eredmények arról tanúskodnak, hogy a kedvezményezettek és más érdekeltek úgy vélik, hogy az EACEA által biztosított szolgáltatás minősége magasabb, mint a korábbi szabályozás (a technikai segítséget nyújtó iroda) idején. Az EACEA magasan képzett személyzetet képes vonzani és megtartani, ami biztosítja a személyzeti stabilitást. Az Ügynökség a hatékonyság fokozása érdekében folyamatosan egyszerűsíti belső működését, és arra törekszik, hogy a programokban alkalmazott megközelítéseket szabványosítsa. Az Ügynökség olyan köztestület, amelyet kifejezetten az oktatás, az audiovizuális ügyek és a kultúra területén induló programok irányítására hoztak létre, és amely az uniós programokat megismerteti az érdekeltekkel és a nagyközönséggel. Az a tény, hogy számos, egymást kiegészítő programot egyetlen szervezet irányít, növeli az uniós fellépés ismertségét, ami minden program számára hasznos. Az EACEA esetében az utólagos ellenőrzési hibaarány alacsony, jóval a 2 %-os határ alatt van. A második időközi értékelés folyamatos javulásra mutatott rá az EACEA technikai és pénzügyi szakértelmében, ami az Ügynökség teljesítményében bekövetkezett, a fő teljesítménymutatók által is jelzett javulásban is tükröződik.

| (8) | Azzal az opcióval összehasonlítva, ha a tevékenységeket bizottsági szolgálatok végeznék, az 58/2003/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdése szerint végrehajtott költség-haszon elemzés megállapította, hogy (nettó jelenértékben 23 %-kal) költségesebb lenne, ha a feladatokat a Bizottság látná el. Az EACEA számára átadni tervezett új programok összhangban vannak az ügynökség jelenlegi feladataival és megbízatásával, és jelenlegi tevékenységeinek folytatását jelentik. Az Ügynökség az elmúlt évek alatt létrehozta az e programok irányításához szükséges szakértelmet, készségeket és kapacitást. Az új programok így részesülnének az EACA által a programirányítás terén felhalmozott tapasztalat és szakértelem előnyeiből, ami növelné a termelékenységet. A programok Bizottság általi irányítása fennakadást okozna, mivel a programok többségét sosem irányították a programgazda főigazgatóságok, amelyek nem rendelkeznek a programok belső irányításához szükséges kapacitással. Az EACEA felhatalmazása a programok irányítására tehát biztosítaná az üzletmenet folytonosságát a program kedvezményezettjei és az érdekeltek számára. Az EACEA felhatalmazása emellett lehetővé teszi, hogy a Bizottság nagyobb figyelmet fordítson saját intézményi feladataira. |
| --- | --- |

(8)

Azzal az opcióval összehasonlítva, ha a tevékenységeket bizottsági szolgálatok végeznék, az 58/2003/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdése szerint végrehajtott költség-haszon elemzés megállapította, hogy (nettó jelenértékben 23 %-kal) költségesebb lenne, ha a feladatokat a Bizottság látná el. Az EACEA számára átadni tervezett új programok összhangban vannak az ügynökség jelenlegi feladataival és megbízatásával, és jelenlegi tevékenységeinek folytatását jelentik. Az Ügynökség az elmúlt évek alatt létrehozta az e programok irányításához szükséges szakértelmet, készségeket és kapacitást. Az új programok így részesülnének az EACA által a programirányítás terén felhalmozott tapasztalat és szakértelem előnyeiből, ami növelné a termelékenységet. A programok Bizottság általi irányítása fennakadást okozna, mivel a programok többségét sosem irányították a programgazda főigazgatóságok, amelyek nem rendelkeznek a programok belső irányításához szükséges kapacitással. Az EACEA felhatalmazása a programok irányítására tehát biztosítaná az üzletmenet folytonosságát a program kedvezményezettjei és az érdekeltek számára. Az EACEA felhatalmazása emellett lehetővé teszi, hogy a Bizottság nagyobb figyelmet fordítson saját intézményi feladataira.

| (9) | A végrehajtó ügynökségek egységes arculatának kialakítása érdekében a Bizottság az ügynökségek új megbízatásainak kidolgozása során lehetőség szerint szakpolitikai területek alapján szervezte meg munkájukat. |
| --- | --- |

(9)

A végrehajtó ügynökségek egységes arculatának kialakítása érdekében a Bizottság az ügynökségek új megbízatásainak kidolgozása során lehetőség szerint szakpolitikai területek alapján szervezte meg munkájukat.

| (10) | Az Ügynökséget ezért a következő uniós programok és fellépések részeinek végrehajtásával kell megbízni:






  — | Erasmus+ (5) (többek között az egész életen át tartó tanulás (6), a Fiatalok lendületben (7) és az Erasmus Mundus (8) programok utódja), |
| --- | --- | --- |

(10)

Az Ügynökséget ezért a következő uniós programok és fellépések részeinek végrehajtásával kell megbízni:

—

Erasmus+ (5) (többek között az egész életen át tartó tanulás (6), a Fiatalok lendületben (7) és az Erasmus Mundus (8) programok utódja),

| — | Kreatív Európa (9) (többek között a MEDIA (10) és a Kultúra (11) programok utódja), |
| --- | --- |

—

Kreatív Európa (9) (többek között a MEDIA (10) és a Kultúra (11) programok utódja),

| — | Európa a polgárokért (12) (az Európa a polgárokért program (13) utódja), |
| --- | --- |

—

Európa a polgárokért (12) (az Európa a polgárokért program (13) utódja),

| — | az EU Segítségnyújtási Önkéntesszolgálata (14) (az előkészítő fellépés – Európai Önkéntes Humanitárius Segítségnyújtási Hadtest kísérleti program utódja), |
| --- | --- |

—

az EU Segítségnyújtási Önkéntesszolgálata (14) (az előkészítő fellépés – Európai Önkéntes Humanitárius Segítségnyújtási Hadtest kísérleti program utódja),

| — | a külső együttműködési eszköz (15) (a 2013-ig alkalmazott a külső együttműködési eszközök (16) utódja) keretébe tartozó felsőoktatási projektek, |
| --- | --- |

—

a külső együttműködési eszköz (15) (a 2013-ig alkalmazott a külső együttműködési eszközök (16) utódja) keretébe tartozó felsőoktatási projektek,

| — | az EU afrikai, karibi és csendes-óceáni országokkal és a tengerentúli országokkal és területekkel folytatott együttműködésének finanszírozására vonatkozóan a 2014–2020 közötti időszakban a többéves pénzügyi keret égisze alatt induló projektek a felsőoktatás területén (11. Európai Fejlesztési Alap) (17). |
| --- | --- |

—

az EU afrikai, karibi és csendes-óceáni országokkal és a tengerentúli országokkal és területekkel folytatott együttműködésének finanszírozására vonatkozóan a 2014–2020 közötti időszakban a többéves pénzügyi keret égisze alatt induló projektek a felsőoktatás területén (11. Európai Fejlesztési Alap) (17).

| (11) | Az Ügynökség a következő meglévő uniós programok és fellépések részeinek végrehajtásáért marad felelős:






  — | a 3906/89/EGK tanácsi rendelettel (18) előírt, egyes közép- és kelet-európai országoknak nyújtott gazdasági támogatásra (PHARE) vonatkozó rendelkezések alapján finanszírozható projektek a felsőoktatás területén, |
| --- | --- | --- |

(11)

Az Ügynökség a következő meglévő uniós programok és fellépések részeinek végrehajtásáért marad felelős:

—

a 3906/89/EGK tanácsi rendelettel (18) előírt, egyes közép- és kelet-európai országoknak nyújtott gazdasági támogatásra (PHARE) vonatkozó rendelkezések alapján finanszírozható projektek a felsőoktatás területén,

| — | a 95/563/EK tanácsi határozattal (19) jóváhagyott, az európai audiovizuális alkotások létrehozásának és terjesztésének ösztönzésére irányuló program (MEDIA II – Alkotás és terjesztés) (1996–2000), |
| --- | --- |

—

a 95/563/EK tanácsi határozattal (19) jóváhagyott, az európai audiovizuális alkotások létrehozásának és terjesztésének ösztönzésére irányuló program (MEDIA II – Alkotás és terjesztés) (1996–2000),

| — | a 95/564/EK tanácsi határozattal (20) jóváhagyott képzési program az európai audiovizuális műsorkészítő ágazatban működő szakemberek számára (MEDIA II – Oktatás) (1996–2000), |
| --- | --- |

—

a 95/564/EK tanácsi határozattal (20) jóváhagyott képzési program az európai audiovizuális műsorkészítő ágazatban működő szakemberek számára (MEDIA II – Oktatás) (1996–2000),

| — | a 253/2000/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (21) jóváhagyott Socrates közösségi oktatási cselekvési program (2000–2006) második szakasza, |
| --- | --- |

—

a 253/2000/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (21) jóváhagyott Socrates közösségi oktatási cselekvési program (2000–2006) második szakasza,

| — | az 1999/382/EK tanácsi határozattal (22) jóváhagyott Leonardo da Vinci közösségi szakképzési cselekvési program (2000–2006) második szakasza, |
| --- | --- |

—

az 1999/382/EK tanácsi határozattal (22) jóváhagyott Leonardo da Vinci közösségi szakképzési cselekvési program (2000–2006) második szakasza,

| — | az 1031/2000/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (23) jóváhagyott Ifjúság közösségi cselekvési program (2000–2006), |
| --- | --- |

—

az 1031/2000/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (23) jóváhagyott Ifjúság közösségi cselekvési program (2000–2006),

| — | az 508/2000/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (24) jóváhagyott Kultúra 2000 program (2000–2006), |
| --- | --- |

—

az 508/2000/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (24) jóváhagyott Kultúra 2000 program (2000–2006),

| — | a 99/2000/EK, Euratom tanácsi rendeletben (25) meghatározott, a kelet-európai és közép-ázsiai partnerállamoknak történő segítségnyújtásra vonatkozó rendelkezések alapján finanszírozható projektek a felsőoktatás területén (2000–2006), |
| --- | --- |

—

a 99/2000/EK, Euratom tanácsi rendeletben (25) meghatározott, a kelet-európai és közép-ázsiai partnerállamoknak történő segítségnyújtásra vonatkozó rendelkezések alapján finanszírozható projektek a felsőoktatás területén (2000–2006),

| — | a 2666/2000/EK tanácsi rendelet (26) keretében jóváhagyott, az Albániának, Bosznia és Hercegovinának, Horvátországnak, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságnak, Montenegrónak, Szerbiának és Koszovónak nyújtandó támogatás rendelkezései alapján finanszírozható projektek a felsőoktatás területén (ENBTH 1244) (2000–2006), |
| --- | --- |

—

a 2666/2000/EK tanácsi rendelet (26) keretében jóváhagyott, az Albániának, Bosznia és Hercegovinának, Horvátországnak, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságnak, Montenegrónak, Szerbiának és Koszovónak nyújtandó támogatás rendelkezései alapján finanszírozható projektek a felsőoktatás területén (ENBTH 1244) (2000–2006),

| — | a 2698/2000/EK tanácsi rendelettel (27) jóváhagyott, az euro-mediterrán partnerség (Meda) keretében végrehajtott gazdasági és társadalmi szerkezeti reformokat kísérő pénzügyi és műszaki intézkedésekre vonatkozó rendelkezések alapján finanszírozható projektek a felsőoktatás területén, |
| --- | --- |

—

a 2698/2000/EK tanácsi rendelettel (27) jóváhagyott, az euro-mediterrán partnerség (Meda) keretében végrehajtott gazdasági és társadalmi szerkezeti reformokat kísérő pénzügyi és műszaki intézkedésekre vonatkozó rendelkezések alapján finanszírozható projektek a felsőoktatás területén,

| — | Az Európai Felsőoktatási Együttműködési Programnak az 1999/311/EK tanácsi határozattal (28) jóváhagyott harmadik szakasza (Tempus III) (2000–2006), |
| --- | --- |

—

Az Európai Felsőoktatási Együttműködési Programnak az 1999/311/EK tanácsi határozattal (28) jóváhagyott harmadik szakasza (Tempus III) (2000–2006),

| — | a 2001/196/EK tanácsi határozattal (29) jóváhagyott, az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok között a felsőoktatásban, a szakoktatásban és a szakképzésben történő együttműködésre irányuló program megújításáról (2001–2005) szóló megállapodás rendelkezései alapján finanszírozható projektek, |
| --- | --- |

—

a 2001/196/EK tanácsi határozattal (29) jóváhagyott, az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok között a felsőoktatásban, a szakoktatásban és a szakképzésben történő együttműködésre irányuló program megújításáról (2001–2005) szóló megállapodás rendelkezései alapján finanszírozható projektek,

| — | a 2001/197/EK tanácsi határozattal (30) jóváhagyott, az Európai Közösség és Kanada kormánya között felsőoktatási és képzési együttműködési program megújításáról (2001–2005) szóló megállapodás rendelkezései alapján finanszírozható projektek, |
| --- | --- |

—

a 2001/197/EK tanácsi határozattal (30) jóváhagyott, az Európai Közösség és Kanada kormánya között felsőoktatási és képzési együttműködési program megújításáról (2001–2005) szóló megállapodás rendelkezései alapján finanszírozható projektek,

| — | a 2000/821/EK tanácsi határozattal (31) jóváhagyott program az európai audiovizuális művek fejlesztésének előmozdítására (MEDIA Plusz – Fejlesztés, Forgalmazás és Promóció, 2001–2006), |
| --- | --- |

—

a 2000/821/EK tanácsi határozattal (31) jóváhagyott program az európai audiovizuális művek fejlesztésének előmozdítására (MEDIA Plusz – Fejlesztés, Forgalmazás és Promóció, 2001–2006),

| — | a 163/2001/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (32) jóváhagyott képzési program az európai audiovizuális műsorkészítő ágazatban működő szakemberek számára (MEDIA – Oktatás) (2001–2006), |
| --- | --- |

—

a 163/2001/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (32) jóváhagyott képzési program az európai audiovizuális műsorkészítő ágazatban működő szakemberek számára (MEDIA – Oktatás) (2001–2006),

| — | a 2318/2003/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (33) jóváhagyott többéves program (2004–2006) az információs és kommunikációs technológiák (IKT) hatékony integrálására az európai oktatási és szakképzési rendszerekbe (elektronikus tanulási program/e-learning), |
| --- | --- |

—

a 2318/2003/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (33) jóváhagyott többéves program (2004–2006) az információs és kommunikációs technológiák (IKT) hatékony integrálására az európai oktatási és szakképzési rendszerekbe (elektronikus tanulási program/e-learning),

| — | a 2004/100/EK tanácsi határozattal (34) jóváhagyott közösségi program az aktív európai polgárság (aktív polgári szerepvállalás) támogatására (2004–2006), |
| --- | --- |

—

a 2004/100/EK tanácsi határozattal (34) jóváhagyott közösségi program az aktív európai polgárság (aktív polgári szerepvállalás) támogatására (2004–2006),

| — | a 790/2004/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (35) jóváhagyott közösségi cselekvési program az ifjúságpolitika terén európai szintű tevékenységet folytató szervezetek előmozdítására (2004–2006), |
| --- | --- |

—

a 790/2004/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (35) jóváhagyott közösségi cselekvési program az ifjúságpolitika terén európai szintű tevékenységet folytató szervezetek előmozdítására (2004–2006),

| — | a 791/2004/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (36) jóváhagyott közösségi cselekvési program az oktatás és a képzés terén európai szintű tevékenységet folytató szervezetek támogatására, illetve meghatározott tevékenységek előmozdítására (2004–2006), |
| --- | --- |

—

a 791/2004/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (36) jóváhagyott közösségi cselekvési program az oktatás és a képzés terén európai szintű tevékenységet folytató szervezetek támogatására, illetve meghatározott tevékenységek előmozdítására (2004–2006),

| — | a 792/2004/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (37) jóváhagyott közösségi cselekvési program a kultúra terén európai szintű tevékenységet folytató szervezetek támogatására (2004–2006), |
| --- | --- |

—

a 792/2004/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (37) jóváhagyott közösségi cselekvési program a kultúra terén európai szintű tevékenységet folytató szervezetek támogatására (2004–2006),

| — | a 2317/2003/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal jóváhagyott (38), a harmadik országokkal történő együttműködésen keresztül a felsőoktatás minőségének javítására és az interkulturális megértés előmozdítására irányuló program (Erasmus Mundus) (2004–2008), |
| --- | --- |

—

a 2317/2003/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal jóváhagyott (38), a harmadik országokkal történő együttműködésen keresztül a felsőoktatás minőségének javítására és az interkulturális megértés előmozdítására irányuló program (Erasmus Mundus) (2004–2008),

| — | a 2006/910/EK tanácsi határozattal jóváhagyott (39), az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok között a felsőoktatásban, a szakoktatásban és a szakképzésben történő együttműködésre irányuló program (2006–2013) megújításáról szóló megállapodás rendelkezései alapján finanszírozható projektek, |
| --- | --- |

—

a 2006/910/EK tanácsi határozattal jóváhagyott (39), az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok között a felsőoktatásban, a szakoktatásban és a szakképzésben történő együttműködésre irányuló program (2006–2013) megújításáról szóló megállapodás rendelkezései alapján finanszírozható projektek,

| — | a 2006/964/EK tanácsi határozattal (40) jóváhagyott, az Európai Közösség és Kanada kormánya közötti, a felsőoktatás, a képzés és az ifjúságpolitika területén történő együttműködés keretének (2006–2013) létrehozásáról szóló megállapodás rendelkezései alapján finanszírozható projektek, |
| --- | --- |

—

a 2006/964/EK tanácsi határozattal (40) jóváhagyott, az Európai Közösség és Kanada kormánya közötti, a felsőoktatás, a képzés és az ifjúságpolitika területén történő együttműködés keretének (2006–2013) létrehozásáról szóló megállapodás rendelkezései alapján finanszírozható projektek,

| — | az 1720/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (41) jóváhagyott, az egész életen át tartó tanulás terén létrehozott cselekvési program (2007–2013), |
| --- | --- |

—

az 1720/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (41) jóváhagyott, az egész életen át tartó tanulás terén létrehozott cselekvési program (2007–2013),

| — | az 1855/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (42) jóváhagyott Kultúra program (2007–2013), |
| --- | --- |

—

az 1855/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (42) jóváhagyott Kultúra program (2007–2013),

| — | az 1904/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (43) jóváhagyott, az aktív európai polgárságot támogató Európa a polgárokért program (2007–2013), |
| --- | --- |

—

az 1904/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (43) jóváhagyott, az aktív európai polgárságot támogató Európa a polgárokért program (2007–2013),

| — | az 1719/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (44) jóváhagyott „Fiatalok lendületben” program (2007–2013), |
| --- | --- |

—

az 1719/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (44) jóváhagyott „Fiatalok lendületben” program (2007–2013),

| — | az 1718/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (45) jóváhagyott, az európai audiovizuális ágazatot támogató program (MEDIA 2007) (2007–2013), |
| --- | --- |

—

az 1718/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (45) jóváhagyott, az európai audiovizuális ágazatot támogató program (MEDIA 2007) (2007–2013),

| — | az 1298/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (46) jóváhagyott, a harmadik országokkal történő együttműködésen keresztül a felsőoktatás minőségének javítására és az interkulturális megértés előmozdítására irányuló Erasmus Mundus (II) program (2009–2013), |
| --- | --- |

—

az 1298/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (46) jóváhagyott, a harmadik országokkal történő együttműködésen keresztül a felsőoktatás minőségének javítására és az interkulturális megértés előmozdítására irányuló Erasmus Mundus (II) program (2009–2013),

| — | az 1041/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (47) létrehozott, a harmadik országok audiovizuális szakembereivel folytatott együttműködésre irányuló program (MEDIA Mundus) (2011–2013), |
| --- | --- |

—

az 1041/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (47) létrehozott, a harmadik országok audiovizuális szakembereivel folytatott együttműködésre irányuló program (MEDIA Mundus) (2011–2013),

| — | a 443/92/EGK tanácsi rendelettel (48) jóváhagyott, az ázsiai fejlődő országokkal folytatott gazdasági együttműködési támogatás rendelkezései alapján finanszírozható projektek a felsőoktatás területén, |
| --- | --- |

—

a 443/92/EGK tanácsi rendelettel (48) jóváhagyott, az ázsiai fejlődő országokkal folytatott gazdasági együttműködési támogatás rendelkezései alapján finanszírozható projektek a felsőoktatás területén,

| — | az 1085/2006/EK tanácsi rendelettel (49) létrehozott előcsatlakozási támogatási eszközzel (IPA) finanszírozható projektek a felsőoktatás és az ifjúságpolitika területén, |
| --- | --- |

—

az 1085/2006/EK tanácsi rendelettel (49) létrehozott előcsatlakozási támogatási eszközzel (IPA) finanszírozható projektek a felsőoktatás és az ifjúságpolitika területén,

| — | az 1638/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (50) létrehozott európai szomszédsági és partnerségi eszköz rendelkezései alapján finanszírozható projektek az alap-, a közép- és a felsőfokú oktatás, valamint az ifjúságpolitika területén, |
| --- | --- |

—

az 1638/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (50) létrehozott európai szomszédsági és partnerségi eszköz rendelkezései alapján finanszírozható projektek az alap-, a közép- és a felsőfokú oktatás, valamint az ifjúságpolitika területén,

| — | az 1905/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (51) létrehozott fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközével finanszírozható projektek a felsőoktatás területén, |
| --- | --- |

—

az 1905/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (51) létrehozott fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközével finanszírozható projektek a felsőoktatás területén,

| — | az 1934/2006/EK tanácsi rendelettel (52) létrehozott, az iparosodott és egyéb, magas jövedelmű országokkal és területekkel folytatott együttműködés finanszírozási eszközével finanszírozható projektek a felsőoktatás és az ifjúságpolitika területén, |
| --- | --- |

—

az 1934/2006/EK tanácsi rendelettel (52) létrehozott, az iparosodott és egyéb, magas jövedelmű országokkal és területekkel folytatott együttműködés finanszírozási eszközével finanszírozható projektek a felsőoktatás és az ifjúságpolitika területén,

| — | a Luxemburgban 2005. június 25-én aláírt megállapodással (2005/599/EK tanácsi határozat (53)) módosított, Cotonouban 2000. június 23-án, egyrészről az Afrikai, Karibi és Csendes-óceáni Államok Csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között aláírt partnerségi megállapodás (2003/159/EK tanácsi határozat (54)) alkalmazásában az Európai Fejlesztési Alap forrásaival finanszírozható projektek a felsőoktatás területén. |
| --- | --- |

—

a Luxemburgban 2005. június 25-én aláírt megállapodással (2005/599/EK tanácsi határozat (53)) módosított, Cotonouban 2000. június 23-án, egyrészről az Afrikai, Karibi és Csendes-óceáni Államok Csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között aláírt partnerségi megállapodás (2003/159/EK tanácsi határozat (54)) alkalmazásában az Európai Fejlesztési Alap forrásaival finanszírozható projektek a felsőoktatás területén.

| (12) | Az említett programok és fellépések érintett részeinek igazgatása olyan szakmai projektek végrehajtását foglalja magában, amelyekhez nincs szükség politikai döntéshozatalra, és a teljes projektciklusban magas szintű szakmai és pénzügyi kompetenciát igényelnek. |
| --- | --- |

(12)

Az említett programok és fellépések érintett részeinek igazgatása olyan szakmai projektek végrehajtását foglalja magában, amelyekhez nincs szükség politikai döntéshozatalra, és a teljes projektciklusban magas szintű szakmai és pénzügyi kompetenciát igényelnek.

| (13) | E határozat és az érintett programok megfelelő időben történő, következetes végrehajtása érdekében biztosítani kell, hogy az Ügynökség az érintett programok végrehajtásával összefüggő feladatait e programok hatálybalépésnek függvényében és a hatálybalépés időpontjától ellássa. |
| --- | --- |

(13)

E határozat és az érintett programok megfelelő időben történő, következetes végrehajtása érdekében biztosítani kell, hogy az Ügynökség az érintett programok végrehajtásával összefüggő feladatait e programok hatálybalépésnek függvényében és a hatálybalépés időpontjától ellássa.

| (14) | Létre kell hozni az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökséget. Az Ügynökség a 2009/336/EK határozattal létrehozott Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség helyébe lép. Az Ügynökségnek az 58/2003/EK rendeletben megállapított alapszabálynak megfelelően kell működnie. |
| --- | --- |

(14)

Létre kell hozni az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökséget. Az Ügynökség a 2009/336/EK határozattal létrehozott Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség helyébe lép. Az Ügynökségnek az 58/2003/EK rendeletben megállapított alapszabálynak megfelelően kell működnie.

| (15) | Ezért a végrehajtó ügynökséget létrehozó 2009/336/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni, és átmeneti rendelkezéseket kell elfogadni. |
| --- | --- |

(15)

Ezért a végrehajtó ügynökséget létrehozó 2009/336/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni, és átmeneti rendelkezéseket kell elfogadni.

| (16) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Végrehajtó Ügynökségek Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(16)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Végrehajtó Ügynökségek Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Létrehozás és feltételek

A 2014. január 1. és 2024. december 31. közötti időszakra létre kell hozni az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökséget (a továbbiakban: Ügynökség); az Ügynökség alapszabályára az 58/2003/EK rendelet irányadó.

2. cikk

Székhely

Az Ügynökség székhelye Brüsszel.

3. cikk

Célkitűzések és feladatok

(1)   Az Ügynökség a következő uniós programok egyes részeinek végrehajtásáért felelős:

| a) | Erasmus+; |
| --- | --- |

a)

Erasmus+;

| b) | a Kreatív Európa program; |
| --- | --- |

b)

a Kreatív Európa program;

| c) | az Európa a polgárokért program; |
| --- | --- |

c)

az Európa a polgárokért program;

| d) | az Európai Önkéntes Humanitárius Segítségnyújtási Hadtest kísérleti program – az EU Segítségnyújtási Önkéntesszolgálata; |
| --- | --- |

d)

az Európai Önkéntes Humanitárius Segítségnyújtási Hadtest kísérleti program – az EU Segítségnyújtási Önkéntesszolgálata;

| e) | a következő külső együttműködési eszközök keretében a felsőoktatás területén induló projektek:






  — | az Európai Parlament és a Tanács rendelete az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA II) létrehozásáról (55), |
| --- | --- | --- |

e)

a következő külső együttműködési eszközök keretében a felsőoktatás területén induló projektek:

—

az Európai Parlament és a Tanács rendelete az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA II) létrehozásáról (55),

| — | az Európai Parlament és a Tanács rendelete az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz létrehozásáról (56), |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács rendelete az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz létrehozásáról (56),

| — | az Európai Parlament és a Tanács rendelete a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról (57), |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács rendelete a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról (57),

| — | az Európai Parlament és a Tanács rendelete a harmadik országokkal folytatott együttműködésre irányuló Partnerségi Eszköz létrehozásáról (58), |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács rendelete a harmadik országokkal folytatott együttműködésre irányuló Partnerségi Eszköz létrehozásáról (58),

| — | a Tanács rendelete a 11. Európai Fejlesztési Alap végrehajtásáról (59). |
| --- | --- |

—

a Tanács rendelete a 11. Európai Fejlesztési Alap végrehajtásáról (59).

Az első albekezdés az egyes programok hatálybalépésének függvényében és időpontjától alkalmazandó.

(2)   Az Ügynökség a következő uniós programok egyes részei fennmaradó intézkedéseinek végrehajtásáért felelős:

| a) | a 3906/89/EGK rendelettel előírt, egyes közép- és kelet-európai országoknak nyújtott gazdasági támogatásra (PHARE) vonatkozó rendelkezések alapján finanszírozható projektek a felsőoktatás területén; |
| --- | --- |

a)

a 3906/89/EGK rendelettel előírt, egyes közép- és kelet-európai országoknak nyújtott gazdasági támogatásra (PHARE) vonatkozó rendelkezések alapján finanszírozható projektek a felsőoktatás területén;

| b) | a 95/563/EK határozattal jóváhagyott, az európai audiovizuális alkotások létrehozásának és terjesztésének ösztönzésére irányuló program (MEDIA II – Alkotás és terjesztés) (1996–2000); |
| --- | --- |

b)

a 95/563/EK határozattal jóváhagyott, az európai audiovizuális alkotások létrehozásának és terjesztésének ösztönzésére irányuló program (MEDIA II – Alkotás és terjesztés) (1996–2000);

| c) | a 95/564/EK határozattal jóváhagyott képzési program az európai audiovizuális műsorkészítő ágazatban működő szakemberek számára (MEDIA II – Oktatás) (1996–2000); |
| --- | --- |

c)

a 95/564/EK határozattal jóváhagyott képzési program az európai audiovizuális műsorkészítő ágazatban működő szakemberek számára (MEDIA II – Oktatás) (1996–2000);

| d) | a 253/2000/EK határozattal jóváhagyott Socrates közösségi oktatási cselekvési program (2000–2006) második szakasza; |
| --- | --- |

d)

a 253/2000/EK határozattal jóváhagyott Socrates közösségi oktatási cselekvési program (2000–2006) második szakasza;

| e) | az 1999/382/EK határozattal jóváhagyott Leonardo da Vinci közösségi szakképzési cselekvési program (2000–2006) második szakasza; |
| --- | --- |

e)

az 1999/382/EK határozattal jóváhagyott Leonardo da Vinci közösségi szakképzési cselekvési program (2000–2006) második szakasza;

| f) | az 1031/2000/EK határozattal jóváhagyott Ifjúság közösségi cselekvési program (2000–2006); |
| --- | --- |

f)

az 1031/2000/EK határozattal jóváhagyott Ifjúság közösségi cselekvési program (2000–2006);

| g) | az 508/2000/EK határozattal jóváhagyott Kultúra 2000 program (2000–2006); |
| --- | --- |

g)

az 508/2000/EK határozattal jóváhagyott Kultúra 2000 program (2000–2006);

| h) | a 99/2000/EK, Euratom rendeletben meghatározott, a kelet-európai és közép-ázsiai partnerállamoknak történő segítségnyújtásra vonatkozó rendelkezések alapján finanszírozható projektek a felsőoktatás területén (2000–2006); |
| --- | --- |

h)

a 99/2000/EK, Euratom rendeletben meghatározott, a kelet-európai és közép-ázsiai partnerállamoknak történő segítségnyújtásra vonatkozó rendelkezések alapján finanszírozható projektek a felsőoktatás területén (2000–2006);

| i) | a 2666/2000/EK rendelettel jóváhagyott, az Albániának, Bosznia és Hercegovinának, Horvátországnak, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságnak, Montenegrónak, Szerbiának és Koszovónak nyújtandó támogatás rendelkezései alapján finanszírozható projektek a felsőoktatás területén (ENBTH 1244) (2000–2006); |
| --- | --- |

i)

a 2666/2000/EK rendelettel jóváhagyott, az Albániának, Bosznia és Hercegovinának, Horvátországnak, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságnak, Montenegrónak, Szerbiának és Koszovónak nyújtandó támogatás rendelkezései alapján finanszírozható projektek a felsőoktatás területén (ENBTH 1244) (2000–2006);

| j) | a 2698/2000/EK rendelettel jóváhagyott, az euro-mediterrán partnerség (Meda) keretében végrehajtott gazdasági és társadalmi szerkezeti reformokat kísérő pénzügyi és műszaki intézkedésekre vonatkozó rendelkezések alapján finanszírozható projektek a felsőoktatás területén; |
| --- | --- |

j)

a 2698/2000/EK rendelettel jóváhagyott, az euro-mediterrán partnerség (Meda) keretében végrehajtott gazdasági és társadalmi szerkezeti reformokat kísérő pénzügyi és műszaki intézkedésekre vonatkozó rendelkezések alapján finanszírozható projektek a felsőoktatás területén;

| k) | az Európai Felsőoktatási Együttműködési Programnak az 1999/311/EK határozattal jóváhagyott harmadik szakasza (Tempus III) (2000–2006); |
| --- | --- |

k)

az Európai Felsőoktatási Együttműködési Programnak az 1999/311/EK határozattal jóváhagyott harmadik szakasza (Tempus III) (2000–2006);

| l) | a 2001/196/EK határozattal jóváhagyott, az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok között a felsőoktatásban, a szakoktatásban és a szakképzésben történő együttműködésre irányuló program megújításáról (2001–2005) szóló megállapodás rendelkezései alapján finanszírozható projektek; |
| --- | --- |

l)

a 2001/196/EK határozattal jóváhagyott, az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok között a felsőoktatásban, a szakoktatásban és a szakképzésben történő együttműködésre irányuló program megújításáról (2001–2005) szóló megállapodás rendelkezései alapján finanszírozható projektek;

| m) | a 2001/197/EK határozattal jóváhagyott, az Európai Közösség és Kanada kormánya között felsőoktatási és képzési együttműködési program megújításáról (2001–2005) szóló megállapodás rendelkezései alapján finanszírozható projektek; |
| --- | --- |

m)

a 2001/197/EK határozattal jóváhagyott, az Európai Közösség és Kanada kormánya között felsőoktatási és képzési együttműködési program megújításáról (2001–2005) szóló megállapodás rendelkezései alapján finanszírozható projektek;

| n) | a 2000/821/EK határozattal jóváhagyott program az európai audiovizuális művek fejlesztésének előmozdítására (MEDIA Plusz – Fejlesztés, Forgalmazás és Promóció, 2001–2006); |
| --- | --- |

n)

a 2000/821/EK határozattal jóváhagyott program az európai audiovizuális művek fejlesztésének előmozdítására (MEDIA Plusz – Fejlesztés, Forgalmazás és Promóció, 2001–2006);

| o) | a 163/2001/EK határozattal jóváhagyott képzési program az európai audiovizuális műsorkészítő ágazatban működő szakemberek számára (MEDIA – Oktatás) (2001–2006); |
| --- | --- |

o)

a 163/2001/EK határozattal jóváhagyott képzési program az európai audiovizuális műsorkészítő ágazatban működő szakemberek számára (MEDIA – Oktatás) (2001–2006);

| p) | a 2318/2003/EK határozattal jóváhagyott többéves program (2004–2006) az információs és kommunikációs technológiák (IKT) hatékony integrálására az európai oktatási és szakképzési rendszerekbe (elektronikus tanulási program/e-learning); |
| --- | --- |

p)

a 2318/2003/EK határozattal jóváhagyott többéves program (2004–2006) az információs és kommunikációs technológiák (IKT) hatékony integrálására az európai oktatási és szakképzési rendszerekbe (elektronikus tanulási program/e-learning);

| q) | a 2004/100/EK határozattal jóváhagyott közösségi program az aktív európai polgárság (aktív polgári szerepvállalás) támogatására (2004–2006); |
| --- | --- |

q)

a 2004/100/EK határozattal jóváhagyott közösségi program az aktív európai polgárság (aktív polgári szerepvállalás) támogatására (2004–2006);

| r) | a 790/2004/EK határozattal jóváhagyott közösségi cselekvési program az ifjúságpolitika terén európai szintű tevékenységet folytató szervezetek előmozdítására (2004–2006); |
| --- | --- |

r)

a 790/2004/EK határozattal jóváhagyott közösségi cselekvési program az ifjúságpolitika terén európai szintű tevékenységet folytató szervezetek előmozdítására (2004–2006);

| s) | a 791/2004/EK határozattal jóváhagyott közösségi cselekvési program az oktatás és a képzés terén európai szintű tevékenységet folytató szervezetek támogatására, illetve meghatározott tevékenységek előmozdítására (2004–2006); |
| --- | --- |

s)

a 791/2004/EK határozattal jóváhagyott közösségi cselekvési program az oktatás és a képzés terén európai szintű tevékenységet folytató szervezetek támogatására, illetve meghatározott tevékenységek előmozdítására (2004–2006);

| t) | a 792/2004/EK határozattal jóváhagyott közösségi cselekvési program a kultúra terén európai szintű tevékenységet folytató szervezetek támogatására (2004–2006); |
| --- | --- |

t)

a 792/2004/EK határozattal jóváhagyott közösségi cselekvési program a kultúra terén európai szintű tevékenységet folytató szervezetek támogatására (2004–2006);

| u) | a 2317/2003/EK határozattal jóváhagyott, a harmadik országokkal történő együttműködésen keresztül a felsőoktatás minőségének javítására és az interkulturális megértés előmozdítására irányuló program (Erasmus Mundus) (2004–2008); |
| --- | --- |

u)

a 2317/2003/EK határozattal jóváhagyott, a harmadik országokkal történő együttműködésen keresztül a felsőoktatás minőségének javítására és az interkulturális megértés előmozdítására irányuló program (Erasmus Mundus) (2004–2008);

| v) | a 2006/910/EK határozattal jóváhagyott, az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok között a felsőoktatásban, a szakoktatásban és a szakképzésben történő együttműködésre irányuló program (2006–2013) megújításáról szóló megállapodás rendelkezései alapján finanszírozható projektek; |
| --- | --- |

v)

a 2006/910/EK határozattal jóváhagyott, az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok között a felsőoktatásban, a szakoktatásban és a szakképzésben történő együttműködésre irányuló program (2006–2013) megújításáról szóló megállapodás rendelkezései alapján finanszírozható projektek;

| w) | a 2006/964/EK határozattal jóváhagyott, az Európai Közösség és Kanada kormánya közötti, a felsőoktatás, a képzés és az ifjúságpolitika területén történő együttműködés keretének (2006–2013) létrehozásáról szóló megállapodás rendelkezései alapján finanszírozható projektek; |
| --- | --- |

w)

a 2006/964/EK határozattal jóváhagyott, az Európai Közösség és Kanada kormánya közötti, a felsőoktatás, a képzés és az ifjúságpolitika területén történő együttműködés keretének (2006–2013) létrehozásáról szóló megállapodás rendelkezései alapján finanszírozható projektek;

| x) | az 1720/2006/EK határozattal jóváhagyott, az egész életen át tartó tanulás terén létrehozott cselekvési program (2007–2013); |
| --- | --- |

x)

az 1720/2006/EK határozattal jóváhagyott, az egész életen át tartó tanulás terén létrehozott cselekvési program (2007–2013);

| y) | az 1855/2006/EK határozattal jóváhagyott Kultúra program (2007–2013); |
| --- | --- |

y)

az 1855/2006/EK határozattal jóváhagyott Kultúra program (2007–2013);

| z) | az 1904/2006/EK határozattal jóváhagyott, az aktív európai polgárságot támogató Európa a polgárokért program (2007–2013); |
| --- | --- |

z)

az 1904/2006/EK határozattal jóváhagyott, az aktív európai polgárságot támogató Európa a polgárokért program (2007–2013);

| aa) | az 1719/2006/EK határozattal jóváhagyott Fiatalok lendületben program (2007–2013); |
| --- | --- |

aa)

az 1719/2006/EK határozattal jóváhagyott Fiatalok lendületben program (2007–2013);

| bb) | az 1718/2006/EK határozattal jóváhagyott, az európai audiovizuális ágazatot támogató program (MEDIA 2007) (2007–2013); |
| --- | --- |

bb)

az 1718/2006/EK határozattal jóváhagyott, az európai audiovizuális ágazatot támogató program (MEDIA 2007) (2007–2013);

| cc) | az 1298/2008/EK határozattal jóváhagyott, a harmadik országokkal történő együttműködésen keresztül a felsőoktatás minőségének javítására és az interkulturális megértés előmozdítására irányuló Erasmus Mundus (II) program (2009–2013); |
| --- | --- |

cc)

az 1298/2008/EK határozattal jóváhagyott, a harmadik országokkal történő együttműködésen keresztül a felsőoktatás minőségének javítására és az interkulturális megértés előmozdítására irányuló Erasmus Mundus (II) program (2009–2013);

| dd) | az 1041/2009/EK határozattal létrehozott, a harmadik országok audiovizuális szakembereivel folytatott együttműködésre irányuló program (MEDIA Mundus) (2011–2013); |
| --- | --- |

dd)

az 1041/2009/EK határozattal létrehozott, a harmadik országok audiovizuális szakembereivel folytatott együttműködésre irányuló program (MEDIA Mundus) (2011–2013);

| ee) | a 443/92/EGK rendelettel jóváhagyott, az ázsiai fejlődő országokkal folytatott gazdasági együttműködési támogatás rendelkezései alapján finanszírozható projektek a felsőoktatás területén; |
| --- | --- |

ee)

a 443/92/EGK rendelettel jóváhagyott, az ázsiai fejlődő országokkal folytatott gazdasági együttműködési támogatás rendelkezései alapján finanszírozható projektek a felsőoktatás területén;

| ff) | az 1085/2006/EK rendelettel létrehozott előcsatlakozási támogatási eszközzel (IPA) finanszírozható projektek a felsőoktatás és az ifjúságpolitika területén; |
| --- | --- |

ff)

az 1085/2006/EK rendelettel létrehozott előcsatlakozási támogatási eszközzel (IPA) finanszírozható projektek a felsőoktatás és az ifjúságpolitika területén;

| gg) | az 1638/2006/EK rendelettel létrehozott európai szomszédsági és partnerségi eszköz rendelkezései alapján finanszírozható projektek az alap-, a közép- és a felsőfokú oktatás, valamint az ifjúságpolitika területén; |
| --- | --- |

gg)

az 1638/2006/EK rendelettel létrehozott európai szomszédsági és partnerségi eszköz rendelkezései alapján finanszírozható projektek az alap-, a közép- és a felsőfokú oktatás, valamint az ifjúságpolitika területén;

| hh) | az 1905/2006/EK rendelettel létrehozott fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközével finanszírozható projektek a felsőoktatás területén; |
| --- | --- |

hh)

az 1905/2006/EK rendelettel létrehozott fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközével finanszírozható projektek a felsőoktatás területén;

| ii) | az 1934/2006/EK rendelettel létrehozott, az iparosodott és egyéb, magas jövedelmű országokkal és területekkel folytatott együttműködés finanszírozási eszközével finanszírozható projektek a felsőoktatás és az ifjúságpolitika területén; |
| --- | --- |

ii)

az 1934/2006/EK rendelettel létrehozott, az iparosodott és egyéb, magas jövedelmű országokkal és területekkel folytatott együttműködés finanszírozási eszközével finanszírozható projektek a felsőoktatás és az ifjúságpolitika területén;

| jj) | a Luxemburgban 2005. június 25-én aláírt megállapodással (2005/599/EK határozat) módosított, Cotonouban 2000. június 23-án, egyrészről az Afrikai, Karibi és Csendes-óceáni Államok Csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között aláírt partnerségi megállapodás (2003/159/EK határozat) alkalmazásában az Európai Fejlesztési Alap forrásaival finanszírozható projektek a felsőoktatás területén. |
| --- | --- |

jj)

a Luxemburgban 2005. június 25-én aláírt megállapodással (2005/599/EK határozat) módosított, Cotonouban 2000. június 23-án, egyrészről az Afrikai, Karibi és Csendes-óceáni Államok Csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között aláírt partnerségi megállapodás (2003/159/EK határozat) alkalmazásában az Európai Fejlesztési Alap forrásaival finanszírozható projektek a felsőoktatás területén.

(3)   Az Ügynökség az (1) és (2) bekezdésben említett uniós programok egyes részeihez kapcsolódó következő feladatok elvégzéséért felelős:

| a) | a Bizottság által elfogadott megfelelő munkaprogramok alapján irányítja a programvégrehajtás egyes szakaszait és konkrét projektek egyes szakaszait a teljes projektciklus során, amennyiben a Bizottság erre felhatalmazta az Ügynökséget a felhatalmazó jogi aktussal; |
| --- | --- |

a)

a Bizottság által elfogadott megfelelő munkaprogramok alapján irányítja a programvégrehajtás egyes szakaszait és konkrét projektek egyes szakaszait a teljes projektciklus során, amennyiben a Bizottság erre felhatalmazta az Ügynökséget a felhatalmazó jogi aktussal;

| b) | elfogadja a bevételekkel és a kiadásokkal kapcsolatos, a költségvetés végrehajtását szolgáló jogi aktusokat, továbbá elvégzi a program igazgatásához szükséges műveleteket, amennyiben a Bizottság erre felhatalmazta az Ügynökséget a felhatalmazó jogi aktussal; |
| --- | --- |

b)

elfogadja a bevételekkel és a kiadásokkal kapcsolatos, a költségvetés végrehajtását szolgáló jogi aktusokat, továbbá elvégzi a program igazgatásához szükséges műveleteket, amennyiben a Bizottság erre felhatalmazta az Ügynökséget a felhatalmazó jogi aktussal;

| c) | támogatást nyújt a programvégrehajtáshoz, amennyiben a Bizottság erre felhatalmazta az Ügynökséget a felhatalmazó jogi aktussal; ide értve a terjesztési tevékenységekhez nyújtott támogatást, adott esetben a nemzeti ügynökségekkel együttműködésben; |
| --- | --- |

c)

támogatást nyújt a programvégrehajtáshoz, amennyiben a Bizottság erre felhatalmazta az Ügynökséget a felhatalmazó jogi aktussal; ide értve a terjesztési tevékenységekhez nyújtott támogatást, adott esetben a nemzeti ügynökségekkel együttműködésben;

| d) | biztosítja az európai oktatási információs hálózat (Eurydice) és az ifjúságpolitika jobb megértését és megismerését célzó tevékenységek uniós szintű megvalósítását; |
| --- | --- |

d)

biztosítja az európai oktatási információs hálózat (Eurydice) és az ifjúságpolitika jobb megértését és megismerését célzó tevékenységek uniós szintű megvalósítását;

| e) | biztosítja a szakoktatás és szakképzés jobb megértését és megismerését célzó tevékenységek uniós szintű megvalósítását. |
| --- | --- |

e)

biztosítja a szakoktatás és szakképzés jobb megértését és megismerését célzó tevékenységek uniós szintű megvalósítását.

(4)   Amennyiben a felhatalmazó jogi aktus előírja, az Ügynökség feladata lehet a programot végrehajtó szervek számára nyújtott adminisztratív és logisztikai támogatás az ott említett programokra vonatkozóan.

4. cikk

A kinevezések időtartama

(1)   Az irányítóbizottság tagjainak kinevezése két évre szól.

(2)   A hivatal igazgatóját négy évre nevezik ki.

5. cikk

Ellenőrzés és végrehajtási jelentés

Az Ügynökség a Bizottság felügyelete alatt működik, és – a felhatalmazó jogi aktusban előírt módon és gyakorisággal – rendszeresen be kell számolnia a felelősségi körébe tartozó uniós programok vagy azok részei végrehajtásáról.

6. cikk

A működési költségvetés végrehajtása

Az Ügynökség működési költségvetését az 1653/2004/EK bizottsági rendelet (60) rendelkezéseinek megfelelően hajtja végre.

7. cikk

Hatályon kívül helyezés és átmeneti rendelkezések

(1)   Az 2009/336/EK határozat 2014. január 1-jén hatályát veszti. A hatályon kívül helyezett határozatra történő hivatkozásokat az e határozatra történő hivatkozásokként kell értelmezni.

(2)   Az Ügynökség a 2009/336/EK határozattal létrehozott végrehajtó ügynökség jogutódjának minősül.

(3)   E határozat – a kirendelt tisztviselők besorolására vonatkozó, felhatalmazó jogi aktus által előirányzott felülvizsgálat sérelme nélkül – nem érinti az Ügynökség alkalmazásában álló személyzet – beleértve az igazgatót – jogait és kötelezettségeit.

8. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ezt a határozatot 2014. január 1-jétől kell alkalmazni.

Kelt Brüsszelben, 2013. december 18-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 11., 2003.1.16., 1. o.

1

(2)  HL L 24., 2005.1.27., 35. o.

2

(3)  HL L 101., 2009.4.21., 26. o.

3

(4)  COM(2011) 500 végleges.

4

(5)  Javaslat: az Európai Parlament és a Tanács rendelete az Unió oktatási, képzési, ifjúsági és sportprogramja, az „Erasmus mindenkinek” létrehozásáról, 2011. november 23., COM(2011) 788.

5

(6)  HL L 327., 2006.11.24., 45. o.

6

(7)  HL L 327., 2006.11.24., 30. o.

7

(8)  HL L 340., 2008.12.19., 83. o.

8

(9)  Javaslat: az Európai Parlament és a Tanács rendelete a Kreatív Európa program létrehozásáról, 2011. november 23., COM(2011) 785.

9

(10)  HL L 327., 2006.11.24., 12. o.

10

(11)  HL L 372., 2006.12.27., 1. o.

11

(12)  Javaslat: a Tanács rendelete a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó „Európa a polgárokért” program létrehozásáról, 2011. december 14., COM(2011) 884.

12

(13)  HL L 378., 2006.12.27., 32. o.

13

(14)  Javaslat: az Európai Parlament és a Tanács rendelete az Európai Önkéntes Humanitárius Segítségnyújtási Hadtest létrehozásáról (az EU Segítségnyújtási Önkéntesszolgálata), COM(2012) 514.

14

(15)  Javaslat: az Európai Parlament és a Tanács rendelete a harmadik országokkal folytatott együttműködésre irányuló Partnerségi Eszköz létrehozásáról, COM(2011) 843. Javaslat: az Európai Parlament és a Tanács rendelete a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról, COM(2011) 840. Javaslat: az Európai Parlament és a Tanács rendelete az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz létrehozásáról, COM(2011) 839. Javaslat: az Európai Parlament és a Tanács rendelete az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA II) létrehozásáról, COM(2011) 838.

15

(16)  HL L 210., 2006.7.31., 82. o., HL L 310., 2006.11.9., 1. o., HL L 378., 2006.12.27., 41. o.

16

(17)  COM(2011) 837 végleges.

17

(18)  HL L 375., 1989.12.23., 11. o.

18

(19)  HL L 321., 1995.12.30., 25. o.

19

(20)  HL L 321., 1995.12.30., 33. o.

20

(21)  HL L 28., 2000.2.3., 1. o.

21

(22)  HL L 146., 1999.6.11., 33. o.

22

(23)  HL L 117., 2000.5.18., 1. o.

23

(24)  HL L 63., 2000.3.10., 1. o.

24

(25)  HL L 12., 2000.1.18., 1. o.

25

(26)  HL L 306., 2000.12.7., 1. o.

26

(27)  HL L 311., 2000.12.12., 1. o.

27

(28)  HL L 120., 1999.5.8., 30. o.

28

(29)  HL L 71., 2001.3.13., 7. o.

29

(30)  HL L 71., 2001.3.13., 15. o.

30

(31)  HL L 336., 2000.12.30., 82. o.

31

(32)  HL L 26., 2001.1.27., 1. o.

32

(33)  HL L 345., 2003.12.31., 9. o.

33

(34)  HL L 30., 2004.2.4., 6. o.

34

(35)  HL L 138., 2004.4.30., 24. o.

35

(36)  HL L 138., 2004.4.30., 31. o.

36

(37)  HL L 138., 2004.4.30., 40. o.

37

(38)  HL L 345., 2003.12.31., 1. o.

38

(39)  HL L 346., 2006.12.9., 33. o.

39

(40)  HL L 397., 2006.12.30., 14. o.

40

(41)  HL L 327., 2006.11.24., 45. o.

41

(42)  HL L 372., 2006.12.27., 1. o.

42

(43)  HL L 378., 2006.12.27., 32. o.

43

(44)  HL L 327., 2006.11.24., 30. o.

44

(45)  HL L 327., 2006.11.24., 12. o.

45

(46)  HL L 340., 2008.12.19., 83. o.

46

(47)  HL L 288., 2009.11.4., 10. o.

47

(48)  HL L 52., 1992.2.27., 1. o.

48

(49)  HL L 210., 2006.7.31., 82. o.

49

(50)  HL L 310., 2006.11.9., 1. o.

50

(51)  HL L 378., 2006.12.27., 41. o.

51

(52)  HL L 405., 2006.12.30., 41. o.

52

(53)  HL L 209., 2005.8.11., 26. o.

53

(54)  HL L 65., 2003.3.8., 27. o.

54

(55)  Javaslat: az Európai Parlament és a Tanács rendelete az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA II) létrehozásáról, COM(2011) 838.

55

(56)  Javaslat: az Európai Parlament és a Tanács rendelete az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz létrehozásáról, COM(2011) 839.

56

(57)  Javaslat: az Európai Parlament és a Tanács rendelete a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról, COM(2011) 840.

57

(58)  Javaslat: az Európai Parlament és a Tanács rendelete a harmadik országokkal folytatott együttműködésre irányuló Partnerségi Eszköz létrehozásáról, COM(2011) 843.

58

(59)  Javaslat: A Tanács rendelete a 11. Európai Fejlesztési Alap végrehajtásáról, COM(2013) 445.

59

(60)  HL L 297., 2004.9.22., 6. o.

60

---

III Egyéb jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

| 19.12.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 343/54 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 343/54

---

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG 28/13/COL HATÁROZATA

(2013. január 30.)

az állami támogatások anyagi jogi és eljárásjogi szabályainak a rövid lejáratú exporthitel-biztosításokról szóló új fejezet beiktatása révén, nyolcvannyolcadik alkalommal történő módosításáról

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (1) és különösen annak 61–63. cikkére és 26. jegyzőkönyvére,

tekintettel az EFTA-államok közötti, a Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra (2) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésének b) pontjára és 24. cikkére,

emlékeztetve a Hatóság által 1994. január 19-én elfogadott, állami támogatással kapcsolatos eljárási és anyagi jogi szabályokra (3),

mivel:

A felügyeleti és bírósági megállapodás 24. cikke értelmében a Hatóság érvényt szerez az EGT-megállapodás állami támogatásra vonatkozó rendelkezéseinek.

A felügyeleti és bírósági megállapodás 5. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján a Hatóság közleményeket vagy iránymutatásokat ad ki az EGT-megállapodás által szabályozott ügyekben, amennyiben ezen megállapodás vagy a felügyeleti és bírósági megállapodás kifejezetten így rendelkezik, vagy amennyiben a Hatóság ezt szükségesnek ítéli.

2012. december 6-án az Európai Bizottság új közleményt fogadott el az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a rövid lejáratú exporthitel-biztosításokra történő alkalmazásáról (4).

E közlemény az Európai Gazdasági Térséget is érinti.

Az EGT állami támogatási szabályainak egységes alkalmazását az Európai Gazdasági Térség egész területén biztosítani kell.

Az EGT-megállapodás XV. mellékletének végén szereplő „ÁLTALÁNOS MEGJEGYZÉSEK” cím II. pontja értelmében a Hatóság a Bizottsággal folytatott konzultációt követően elfogadja az Európai Bizottság által elfogadott jogi aktusoknak megfelelő jogi aktusokat.

Az Európai Bizottsággal és az EFTA-államokkal konzultációra került sor,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az állami támogatásokról szóló iránymutatás módosul a rövid távú exporthitel-biztosításról szóló új fejezet beillesztésével. Az új fejezet e határozat mellékletében található.

2. cikk

Csak az angol nyelvű változat hiteles.

Kelt Brüsszelben, 2013. január 30-án.

az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

Oda Helen SLETNES

elnök

Sabine MONAUNI-TÖMÖRDY

testületi tag

---

(1)  A továbbiakban: EGT-megállapodás.

1

(2)  A továbbiakban: felügyeleti és bírósági megállapodás.

2

(3)  A Hatóság által 1994. január 19-én elfogadott és közzétett, az EGT-megállapodás 61. és 62. cikkének, valamint a felügyeleti és bírósági megállapodás 3. jegyzőkönyve 1. cikkének alkalmazására és értelmezésére vonatkozó iránymutatás (Az Európai Unió Hivatalos Lapja [a továbbiakban: HL] L 231., 1994.9.3., 1. o., és 32. EGT-kiegészítés, 1994.9.3., 1. o.). A továbbiakban: az állami támogatásokról szóló iránymutatás. Az állami támogatásokról szóló iránymutatás frissített változata a Hatóság honlapján található: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

3

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

(4)  Az Európai Bizottság közleménye a tagállamokhoz az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a rövid lejáratú exporthitel-biztosításokra történő alkalmazásáról, HL C 392., 2012.12.19., 1. o.

4

---

MELLÉKLET

IRÁNYMUTATÁS A RÖVID LEJÁRATÚ EXPORTHITEL-BIZTOSÍTÁSOKRÓL
   (1)

1   Bevezetés

| (1) | Az exporttámogatások hátrányosan érinthetik a potenciális áruszállítók és szolgáltatók közötti piaci versenyt. Az Európai Bizottság és az EFTA Felügyeleti Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) – a verseny EK-Szerződés és EGT-megállapodás szerinti őreiként – emiatt mindig is határozottan elítélte az EGT-n belüli kereskedelem és az EGT-n kívülre irányuló export támogatását. Annak megakadályozása érdekében, hogy az EGT-államok által exporthitel-biztosításra nyújtott támogatás torzítsa a versenyt, pontosítani kell e biztosításnak az EGT állami támogatásra vonatkozó szabályai szerinti értékelését. |
| --- | --- |

(1)

Az exporttámogatások hátrányosan érinthetik a potenciális áruszállítók és szolgáltatók közötti piaci versenyt. Az Európai Bizottság és az EFTA Felügyeleti Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) – a verseny EK-Szerződés és EGT-megállapodás szerinti őreiként – emiatt mindig is határozottan elítélte az EGT-n belüli kereskedelem és az EGT-n kívülre irányuló export támogatását. Annak megakadályozása érdekében, hogy az EGT-államok által exporthitel-biztosításra nyújtott támogatás torzítsa a versenyt, pontosítani kell e biztosításnak az EGT állami támogatásra vonatkozó szabályai szerinti értékelését.

| (2) | A Hatóság 1998-ban meghatározta az állami beavatkozásra vonatkozó alapelveket a rövid lejáratú exporthitel-biztosításról szóló iránymutatásában (2). Az 1998. évi iránymutatás hatálya 1998. június 1-jétől kezdve öt évre szólt. Az iránymutatást később módosították, időbeli hatályát pedig 2001-ben meghosszabbították (3). |
| --- | --- |

(2)

A Hatóság 1998-ban meghatározta az állami beavatkozásra vonatkozó alapelveket a rövid lejáratú exporthitel-biztosításról szóló iránymutatásában (2). Az 1998. évi iránymutatás hatálya 1998. június 1-jétől kezdve öt évre szólt. Az iránymutatást később módosították, időbeli hatályát pedig 2001-ben meghosszabbították (3).

| (3) | Az 1998. évi iránymutatás alkalmazása, illetve a pénzügyi válság kapcsán 2009 és 2011 között szerzett tapasztalatok arra utalnak, hogy a Hatóság elvei e téren felülvizsgálatra szorulnak. |
| --- | --- |

(3)

Az 1998. évi iránymutatás alkalmazása, illetve a pénzügyi válság kapcsán 2009 és 2011 között szerzett tapasztalatok arra utalnak, hogy a Hatóság elvei e téren felülvizsgálatra szorulnak.

| (4) | Az ezen iránymutatásban meghatározott szabályok egyrészről hozzájárulnak ahhoz, hogy az állami támogatás ne torzítsa a magán és állami vagy államilag támogatott exporthitel-biztosítók közötti versenyt, másrészről pedig egy olyan környezet megteremtését segítik elő, amely azonos feltételeket biztosít az exportőrök számára. |
| --- | --- |

(4)

Az ezen iránymutatásban meghatározott szabályok egyrészről hozzájárulnak ahhoz, hogy az állami támogatás ne torzítsa a magán és állami vagy államilag támogatott exporthitel-biztosítók közötti versenyt, másrészről pedig egy olyan környezet megteremtését segítik elő, amely azonos feltételeket biztosít az exportőrök számára.

| (5) | Célja továbbá, hogy az EFTA-államok számára részletesen ismertesse azokat az elveket, amelyekre a Hatóság az EGT-megállapodás 61. és 62. cikkének értelmezését, valamint e cikkeknek a rövid lejáratú exporthitel-biztosításra való alkalmazását alapozni kívánja. Indokolt, hogy a Hatóság a lehető legátláthatóbbá tegye e téren követett elveit, valamint biztosítsa a kiszámíthatóságot és az egyenlő bánásmódot. Ennek érdekében meghatározza azokat a feltételeket, amelyeket az állami biztosítóknak teljesíteniük kell, ha a piacképes kockázatokra vonatkozó, rövid lejáratú exporthitel-biztosítás piacára kívánnak lépni. |
| --- | --- |

(5)

Célja továbbá, hogy az EFTA-államok számára részletesen ismertesse azokat az elveket, amelyekre a Hatóság az EGT-megállapodás 61. és 62. cikkének értelmezését, valamint e cikkeknek a rövid lejáratú exporthitel-biztosításra való alkalmazását alapozni kívánja. Indokolt, hogy a Hatóság a lehető legátláthatóbbá tegye e téren követett elveit, valamint biztosítsa a kiszámíthatóságot és az egyenlő bánásmódot. Ennek érdekében meghatározza azokat a feltételeket, amelyeket az állami biztosítóknak teljesíteniük kell, ha a piacképes kockázatokra vonatkozó, rövid lejáratú exporthitel-biztosítás piacára kívánnak lépni.

| (6) | Nem tartoznak ezen iránymutatás alkalmazási körébe a főszabály szerint nem piacképes kockázatok. |
| --- | --- |

(6)

Nem tartoznak ezen iránymutatás alkalmazási körébe a főszabály szerint nem piacképes kockázatok.

| (7) | A 2. szakasz ismerteti az iránymutatás alkalmazási körét és a fogalommeghatározásokat. A 3. szakasz az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének alkalmazásával, valamint a piacképes kockázatok exporthitel-biztosításához nyújtott állami támogatás általános tilalmával foglalkozik. Végül, a 4. szakasz a piacképes kockázatok fogalommeghatározása alóli kivételekről rendelkezik, valamint meghatározza az ideiglenesen nem piacképes kockázatok biztosításába történő állami beavatkozásra vonatkozó feltételeket. |
| --- | --- |

(7)

A 2. szakasz ismerteti az iránymutatás alkalmazási körét és a fogalommeghatározásokat. A 3. szakasz az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének alkalmazásával, valamint a piacképes kockázatok exporthitel-biztosításához nyújtott állami támogatás általános tilalmával foglalkozik. Végül, a 4. szakasz a piacképes kockázatok fogalommeghatározása alóli kivételekről rendelkezik, valamint meghatározza az ideiglenesen nem piacképes kockázatok biztosításába történő állami beavatkozásra vonatkozó feltételeket.

2   Az iránymutatás alkalmazási köre és fogalommeghatározások

2.1   Alkalmazási kör

| (8) | Az ezen iránymutatásban meghatározott elveket a Hatóság kizárólag a két évnél rövidebb kockázatviselési idejű exporthitel-biztosításra fogja alkalmazni. Ezen iránymutatás alkalmazási köre nem terjed ki semmilyen egyéb exportfinanszírozási eszközre. |
| --- | --- |

(8)

Az ezen iránymutatásban meghatározott elveket a Hatóság kizárólag a két évnél rövidebb kockázatviselési idejű exporthitel-biztosításra fogja alkalmazni. Ezen iránymutatás alkalmazási köre nem terjed ki semmilyen egyéb exportfinanszírozási eszközre.

2.2   Fogalommeghatározások

| (9) | Ezen iránymutatás alkalmazásában:

  „együttbiztosítás”: olyan biztosítás, amelynél a biztosítás hatálya alá tartozó valamennyi kár meghatározott százalékát a biztosító helyett egy másik biztosító téríti meg;

  „hitelezési futamidő”: az exporthitelügylet keretében a leszállított áruk és a teljesített szolgáltatások kifizetésére a vevő számára biztosított időszak;

  „kereskedelmi kockázatok”: elsősorban az alábbi kockázatok:






  — | valamely szerződéstől való önkényes elállás a vevő részéről, vagyis valamely magánvevő bármely olyan önkényes döntése, amely jogos indok nélkül szakítja meg vagy szünteti meg a szerződést; |
| --- | --- | --- |

(9)

Ezen iránymutatás alkalmazásában:

„együttbiztosítás”: olyan biztosítás, amelynél a biztosítás hatálya alá tartozó valamennyi kár meghatározott százalékát a biztosító helyett egy másik biztosító téríti meg;

„hitelezési futamidő”: az exporthitelügylet keretében a leszállított áruk és a teljesített szolgáltatások kifizetésére a vevő számára biztosított időszak;

„kereskedelmi kockázatok”: elsősorban az alábbi kockázatok:

—

valamely szerződéstől való önkényes elállás a vevő részéről, vagyis valamely magánvevő bármely olyan önkényes döntése, amely jogos indok nélkül szakítja meg vagy szünteti meg a szerződést;

| — | a szerződés tárgyát képező áru elfogadásának önkényes, jogos indok nélküli, magánvevő általi megtagadása; |
| --- | --- |

—

a szerződés tárgyát képező áru elfogadásának önkényes, jogos indok nélküli, magánvevő általi megtagadása;

| — | a magánvevő és kezesének fizetésképtelensége; |
| --- | --- |

—

a magánvevő és kezesének fizetésképtelensége;

| — | elhúzódó nemfizetés, vagyis a szerződésből következő adósság meg nem fizetése a magánvevő és kezese részéről; |
| --- | --- |

—

elhúzódó nemfizetés, vagyis a szerződésből következő adósság meg nem fizetése a magánvevő és kezese részéről;

„exporthitel-biztosítás”: olyan biztosítási termék, amellyel a biztosító egy adott exportügylet fizetési kötelezettségeivel kapcsolatos kereskedelmi és politikai kockázatra nyújt biztosítást;

„gyártási időszak”: a megrendelés és az áruk leszállításának vagy a szolgáltatások teljesítésének időpontja között eltelt időszak;

„piacképes kockázatok”: a függelékben felsorolt országokban lévő állami és magánvevőkre vonatkozó kereskedelmi és politikai kockázatok, amelyek teljes kockázatviselési ideje két évnél rövidebb. Ezen iránymutatás alkalmazásában minden egyéb kockázat nem piacképes kockázatnak minősül;

„politikai kockázatok”: elsősorban az alábbi kockázatok:

| — | annak kockázata, hogy egy állami vevő vagy egy ország megakadályozza az ügylet lebonyolítását, illetve nem fizet időben; |
| --- | --- |

—

annak kockázata, hogy egy állami vevő vagy egy ország megakadályozza az ügylet lebonyolítását, illetve nem fizet időben;

| — | az egyes vevők hatáskörén vagy felelősségén kívül eső kockázat; |
| --- | --- |

—

az egyes vevők hatáskörén vagy felelősségén kívül eső kockázat;

| — | annak kockázata, hogy egy ország nem utalja át az adott országban letelepedett vevők által befizetett pénzösszegeket a biztosított székhelye szerinti országnak; |
| --- | --- |

—

annak kockázata, hogy egy ország nem utalja át az adott országban letelepedett vevők által befizetett pénzösszegeket a biztosított székhelye szerinti országnak;

| — | annak kockázata, hogy a biztosító országán kívül olyan vis maior eset következik be (például háborús esemény), amelynek hatásait másként még nem biztosították; |
| --- | --- |

—

annak kockázata, hogy a biztosító országán kívül olyan vis maior eset következik be (például háborús esemény), amelynek hatásait másként még nem biztosították;

„magán-hitelbiztosító”: minden olyan exporthitel-biztosítást nyújtó társaság vagy szervezet, amely nem tartozik az állami biztosítók körébe;

„kvóta-viszontbiztosítás”: olyan viszontbiztosítás, amelynek során a biztosító egy meghatározott üzletág minden, a biztosító által vállalt kockázatának adott hányadát átruházza a viszontbiztosítóra, és azt a viszontbiztosító átvállalja;

„viszontbiztosítás”: olyan biztosítás, amelyet egy biztosító kockázatkezelési céllal egy másik biztosítótól megvásárol és ezáltal saját kockázatát csökkenti;

„kockázatviselési idő”: a gyártási időszak plusz a hitelezési futamidő;

„adóskockázati biztosítás”: egy vevő számára teljesített összes eladásra vagy egy vevővel kötött egyetlen szerződésre vonatkozó fedezet;

„állami biztosító”: olyan társaság vagy egyéb szervezet, amely egy EGT-állam támogatásával vagy nevében exporthitel-biztosítást kínál, vagy olyan EGT-állam, amely exporthitel-biztosítást kínál;

„kiegészítő biztosítás”: egy másik biztosító által megállapított hitellimitre vonatkozó kiegészítő fedezet;

„teljesforgalom-biztosítás”: az adóskockázati hitelbiztosítástól eltérő hitelbiztosítás, vagyis a biztosított hitelre történt összes vagy legtöbb értékesítésére, illetve több vevő számára történt értékesítésből származó fizetési követelésekre kiterjedő hitelbiztosítás.

3   Az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének alkalmazhatósága

3.1   Általános elvek

| (10) | Az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy „összeegyeztethetetlen a megállapodásban foglaltak érvényesülésével az EK-tagállamok vagy az EFTA-államok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a Szerződő Felek közötti kereskedelmet”. |
| --- | --- |

(10)

Az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy „összeegyeztethetetlen a megállapodásban foglaltak érvényesülésével az EK-tagállamok vagy az EFTA-államok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a Szerződő Felek közötti kereskedelmet”.

| (11) | Ha az exporthitel-biztosítást állami biztosító nyújtja, akkor az állami forrásokat foglal magában. Az állam bevonása révén a biztosítók és/vagy az exportőrök szelektív előnyre tehetnek szert, ami torzíthatja a versenyt, vagy azzal fenyegethet, és érintheti az EGT-államok közötti kereskedelmet. A következő elvek célja, hogy iránymutatást nyújtsanak arról, hogyan értékelik majd az ilyen intézkedéseket az állami támogatási szabályok alapján. |
| --- | --- |

(11)

Ha az exporthitel-biztosítást állami biztosító nyújtja, akkor az állami forrásokat foglal magában. Az állam bevonása révén a biztosítók és/vagy az exportőrök szelektív előnyre tehetnek szert, ami torzíthatja a versenyt, vagy azzal fenyegethet, és érintheti az EGT-államok közötti kereskedelmet. A következő elvek célja, hogy iránymutatást nyújtsanak arról, hogyan értékelik majd az ilyen intézkedéseket az állami támogatási szabályok alapján.

3.2   Támogatás a biztosítóknak

| (12) | Állami támogatást foglalhat magában, ha a magán-hitelbiztosítókhoz képest az állami biztosítók bizonyos előnyökben részesülnek. Az előnyök különböző módokon nyilvánulhatnak meg és magukban foglalhatják például a következőket:






  a) | állami kezességvállalás hitelfelvételre és veszteségekre; |
| --- | --- | --- |

(12)

Állami támogatást foglalhat magában, ha a magán-hitelbiztosítókhoz képest az állami biztosítók bizonyos előnyökben részesülnek. Az előnyök különböző módokon nyilvánulhatnak meg és magukban foglalhatják például a következőket:

a)

állami kezességvállalás hitelfelvételre és veszteségekre;

| b) | a megfelelő tartalékképzés követelménye alóli mentesítés, valamint az állam számlájára vagy kezességvállalásával végzett exporthitel-biztosítási műveleteknek az életbiztosítás körén kívül eső közvetlen biztosítási tevékenység megkezdésére és gyakorlására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, 1973. július 24-i 73/239/EGK első tanácsi irányelv (4) hatálya alóli kizárásából eredő egyéb követelmények alóli mentesítés; |
| --- | --- |

b)

a megfelelő tartalékképzés követelménye alóli mentesítés, valamint az állam számlájára vagy kezességvállalásával végzett exporthitel-biztosítási műveleteknek az életbiztosítás körén kívül eső közvetlen biztosítási tevékenység megkezdésére és gyakorlására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, 1973. július 24-i 73/239/EGK első tanácsi irányelv (4) hatálya alóli kizárásából eredő egyéb követelmények alóli mentesítés;

| c) | a szokásosan fizetendő adókkal (úgymint társasági adó és biztosítási kötvényekre kivetett adó) kapcsolatos kedvezmény vagy azok alóli mentesség; |
| --- | --- |

c)

a szokásosan fizetendő adókkal (úgymint társasági adó és biztosítási kötvényekre kivetett adó) kapcsolatos kedvezmény vagy azok alóli mentesség;

| d) | az állam által nyújtott olyan támogatás vagy tőkejuttatás, illetve olyan más finanszírozási formák, amelyek nem felelnek meg a piacgazdasági befektető elvének; |
| --- | --- |

d)

az állam által nyújtott olyan támogatás vagy tőkejuttatás, illetve olyan más finanszírozási formák, amelyek nem felelnek meg a piacgazdasági befektető elvének;

| e) | az állam által a piaci árakat nem tükröző feltételek mellett nyújtott természetbeni szolgáltatások, úgymint az állami infrastruktúrához, eszközökhöz vagy privilegizált információhoz való hozzáférés, illetve ezek használata; |
| --- | --- |

e)

az állam által a piaci árakat nem tükröző feltételek mellett nyújtott természetbeni szolgáltatások, úgymint az állami infrastruktúrához, eszközökhöz vagy privilegizált információhoz való hozzáférés, illetve ezek használata;

| f) | az állam általi direkt viszontbiztosítás vagy az állam által nyújtott direkt viszontbiztosítási garancia, amelyet a magán-viszontbiztosítási piacnál kedvezőbb feltételek mellett nyújtanak, ami vagy a viszontbiztosítás fedezetének alulértékeléséhez, vagy pedig a magánpiacon egyébként létre nem jövő kapacitás mesterséges kialakításához vezet. |
| --- | --- |

f)

az állam általi direkt viszontbiztosítás vagy az állam által nyújtott direkt viszontbiztosítási garancia, amelyet a magán-viszontbiztosítási piacnál kedvezőbb feltételek mellett nyújtanak, ami vagy a viszontbiztosítás fedezetének alulértékeléséhez, vagy pedig a magánpiacon egyébként létre nem jövő kapacitás mesterséges kialakításához vezet.

3.3   Az exporthitelekre nyújtott állami támogatás tilalma

| (13) | Az állami biztosítóknál a piacképes kockázatok tekintetében keletkező, a 12. pontban felsorolt előnyök érintik a hitelbiztosítási szolgáltatások EGT-n belüli kereskedelmét, és ahhoz vezetnek, hogy a különböző EGT-államokban eltérések alakulnak ki a piacképes kockázatokra rendelkezésre álló biztosítási fedezetekben. Ez torzítja a különböző EGT-államokban a biztosítók közötti versenyt, és másodlagos hatásokat idéz elő az EGT-n belüli kereskedelemben, függetlenül attól, hogy az EGT-n kívülre irányuló vagy az EGT-n belüli exportról van-e szó (5). Amennyiben az állami biztosítók bármilyen előnyben részesülnek a magán-hitelbiztosítókhoz képest, meg kell határozni az állami biztosítókra vonatkozó működési feltételeket annak érdekében, hogy ne tegyenek szert előnyre állami támogatásból. Ehhez arra van szükség, hogy ne biztosíthassanak piacképes kockázatokat. |
| --- | --- |

(13)

Az állami biztosítóknál a piacképes kockázatok tekintetében keletkező, a 12. pontban felsorolt előnyök érintik a hitelbiztosítási szolgáltatások EGT-n belüli kereskedelmét, és ahhoz vezetnek, hogy a különböző EGT-államokban eltérések alakulnak ki a piacképes kockázatokra rendelkezésre álló biztosítási fedezetekben. Ez torzítja a különböző EGT-államokban a biztosítók közötti versenyt, és másodlagos hatásokat idéz elő az EGT-n belüli kereskedelemben, függetlenül attól, hogy az EGT-n kívülre irányuló vagy az EGT-n belüli exportról van-e szó (5). Amennyiben az állami biztosítók bármilyen előnyben részesülnek a magán-hitelbiztosítókhoz képest, meg kell határozni az állami biztosítókra vonatkozó működési feltételeket annak érdekében, hogy ne tegyenek szert előnyre állami támogatásból. Ehhez arra van szükség, hogy ne biztosíthassanak piacképes kockázatokat.

| (14) | Az állami biztosítóknál keletkező előnyökből – legalábbis részben – olykor az exportőrök is részesülnek. Az ilyen előnyök torzíthatják a versenyt és a kereskedelmet, és az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülhetnek. Ha azonban teljesülnek az ideiglenesen nem piacképes kockázatú exporthitel-biztosításra vonatkozó, az ezen iránymutatás 4.3. szakaszában meghatározott feltételek, a Hatóság úgy fogja tekinteni, hogy az exportőrök nem részesültek jogtalan előnyben. |
| --- | --- |

(14)

Az állami biztosítóknál keletkező előnyökből – legalábbis részben – olykor az exportőrök is részesülnek. Az ilyen előnyök torzíthatják a versenyt és a kereskedelmet, és az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülhetnek. Ha azonban teljesülnek az ideiglenesen nem piacképes kockázatú exporthitel-biztosításra vonatkozó, az ezen iránymutatás 4.3. szakaszában meghatározott feltételek, a Hatóság úgy fogja tekinteni, hogy az exportőrök nem részesültek jogtalan előnyben.

4   Az ideiglenesen nem piacképes kockázatokra nyújtott exporthitel-biztosításra vonatkozó feltételek

4.1   Általános elvek

| (15) | A 13. pontnak megfelelően az állami biztosítók nem biztosíthatnak piacképes kockázatokat, ha a 12. pontban ismertetett módon bármilyen előnyben részesülnek a magánbiztosítókhoz képest. Amennyiben az állami biztosítók vagy leányvállalataik piacképes kockázatokat kívánnak biztosítani, ennek során biztosítani kell, hogy sem közvetlenül, sem közvetve nem részesülnek állami támogatásban. Ennek érdekében meghatározott összegű saját tőkével (biztonsági tőkét is magában foglaló szavatoló tőkével) és biztosítástechnikai tartalékkal (káringadozási tartalékkal) kell rendelkezniük, valamint be kell szerezniük a 73/239/EGK irányelvnek megfelelő engedélyt. Továbbá külön kell kezelniük és elkülönítetten kell könyvelniük a piacképes kockázatú biztosításokat és a nem piacképes kockázatokra állami számlára vagy kezességvállalással nyújtott biztosításokat, amivel igazolják, hogy piacképes kockázatú biztosításra nem kapnak állami támogatást. A biztosító saját számlájára biztosított vállalkozások könyvelésének összhangban kell állnia a 91/674/EK tanácsi irányelvvel (6). |
| --- | --- |

(15)

A 13. pontnak megfelelően az állami biztosítók nem biztosíthatnak piacképes kockázatokat, ha a 12. pontban ismertetett módon bármilyen előnyben részesülnek a magánbiztosítókhoz képest. Amennyiben az állami biztosítók vagy leányvállalataik piacképes kockázatokat kívánnak biztosítani, ennek során biztosítani kell, hogy sem közvetlenül, sem közvetve nem részesülnek állami támogatásban. Ennek érdekében meghatározott összegű saját tőkével (biztonsági tőkét is magában foglaló szavatoló tőkével) és biztosítástechnikai tartalékkal (káringadozási tartalékkal) kell rendelkezniük, valamint be kell szerezniük a 73/239/EGK irányelvnek megfelelő engedélyt. Továbbá külön kell kezelniük és elkülönítetten kell könyvelniük a piacképes kockázatú biztosításokat és a nem piacképes kockázatokra állami számlára vagy kezességvállalással nyújtott biztosításokat, amivel igazolják, hogy piacképes kockázatú biztosításra nem kapnak állami támogatást. A biztosító saját számlájára biztosított vállalkozások könyvelésének összhangban kell állnia a 91/674/EK tanácsi irányelvvel (6).

| (16) | Ha valamely EFTA-állam piacképes és nem piacképes kockázatokat egyaránt felölelő magánszektorbeli viszontbiztosítási szerződésben félként vagy más formában való részvétel révén viszontbiztosítási fedezetet nyújt egy exporthitel-biztosítónak, bizonyítania kell, hogy a megállapodások nem foglalnak magukban a 12. pont f) alpontja szerinti állami támogatást. |
| --- | --- |

(16)

Ha valamely EFTA-állam piacképes és nem piacképes kockázatokat egyaránt felölelő magánszektorbeli viszontbiztosítási szerződésben félként vagy más formában való részvétel révén viszontbiztosítási fedezetet nyújt egy exporthitel-biztosítónak, bizonyítania kell, hogy a megállapodások nem foglalnak magukban a 12. pont f) alpontja szerinti állami támogatást.

| (17) | Az állami biztosítók az ezen iránymutatásban foglalt feltételek szerint nyújthatnak exporthitel-biztosítást ideiglenesen nem piacképes kockázatokra. |
| --- | --- |

(17)

Az állami biztosítók az ezen iránymutatásban foglalt feltételek szerint nyújthatnak exporthitel-biztosítást ideiglenesen nem piacképes kockázatokra.

4.2   Kivételek a piacképes kockázatok fogalommeghatározása alól: ideiglenesen nem piacképes kockázatok

| (18) | A piacképes kockázatok meghatározásának sérelme nélkül, a függelékben felsorolt országokban letelepedett vevőkkel kapcsolatban bizonyos kereskedelmi és politikai kockázatok ideiglenesen nem piacképes kockázatnak minősülnek a következő esetekben:






  a) | amennyiben a Hatóság úgy határoz, hogy az 5.2. szakaszban bemutatott mechanizmus révén ideiglenesen töröl egy vagy több országot a piacképes kockázatú országok függelékben szereplő jegyzékéből azért, mert az érintett országban vagy országokban a magánbiztosítási piac kapacitása nem elegendő a gazdaságilag indokolható összes kockázat fedezésére; |
| --- | --- | --- |

(18)

A piacképes kockázatok meghatározásának sérelme nélkül, a függelékben felsorolt országokban letelepedett vevőkkel kapcsolatban bizonyos kereskedelmi és politikai kockázatok ideiglenesen nem piacképes kockázatnak minősülnek a következő esetekben:

a)

amennyiben a Hatóság úgy határoz, hogy az 5.2. szakaszban bemutatott mechanizmus révén ideiglenesen töröl egy vagy több országot a piacképes kockázatú országok függelékben szereplő jegyzékéből azért, mert az érintett országban vagy országokban a magánbiztosítási piac kapacitása nem elegendő a gazdaságilag indokolható összes kockázat fedezésére;

| b) | amennyiben az EFTA-állam általi értesítés kézhezvételét követően a Hatóság úgy határoz, hogy a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló, 2003. május 6-i bizottsági ajánlás (7) fogalommeghatározása szerint kkv-nak minősülő, és 2 millió EUR-t meg nem haladó éves exportárbevételű kis- és középvállalkozásoknál felmerült kockázatok az értesítést benyújtó EFTA-államban az exportőrök számára ideiglenesen nem piacképesek; |
| --- | --- |

b)

amennyiben az EFTA-állam általi értesítés kézhezvételét követően a Hatóság úgy határoz, hogy a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló, 2003. május 6-i bizottsági ajánlás (7) fogalommeghatározása szerint kkv-nak minősülő, és 2 millió EUR-t meg nem haladó éves exportárbevételű kis- és középvállalkozásoknál felmerült kockázatok az értesítést benyújtó EFTA-államban az exportőrök számára ideiglenesen nem piacképesek;

| c) | amennyiben az EFTA-állam általi értesítés kézhezvételét követően a Hatóság úgy határoz, hogy a legalább 181 napos, de két évnél rövidebb kockázatviselési idejű adóskockázati biztosítás az értesítést benyújtó EFTA-államban az exportőrök számára ideiglenesen nem piacképes; |
| --- | --- |

c)

amennyiben az EFTA-állam általi értesítés kézhezvételét követően a Hatóság úgy határoz, hogy a legalább 181 napos, de két évnél rövidebb kockázatviselési idejű adóskockázati biztosítás az értesítést benyújtó EFTA-államban az exportőrök számára ideiglenesen nem piacképes;

| d) | amennyiben az EFTA-állam általi értesítés kézhezvételét követően a Hatóság úgy határoz, hogy az exporthitel-biztosítási lehetőségek szűkössége miatt bizonyos kockázatok az értesítést benyújtó EFTA-államban az exportőrök számára ideiglenesen nem piacképesek. |
| --- | --- |

d)

amennyiben az EFTA-állam általi értesítés kézhezvételét követően a Hatóság úgy határoz, hogy az exporthitel-biztosítási lehetőségek szűkössége miatt bizonyos kockázatok az értesítést benyújtó EFTA-államban az exportőrök számára ideiglenesen nem piacképesek.

| (19) | Az EGT piacán a versenytorzulások minimalizálása érdekében az állami biztosítók biztosíthatják a 18. pont alapján ideiglenesen nem piacképesnek minősülő kockázatokat, feltéve hogy teljesítik a 4.3. szakaszban megállapított feltételeket. |
| --- | --- |

(19)

Az EGT piacán a versenytorzulások minimalizálása érdekében az állami biztosítók biztosíthatják a 18. pont alapján ideiglenesen nem piacképesnek minősülő kockázatokat, feltéve hogy teljesítik a 4.3. szakaszban megállapított feltételeket.

4.3   Az ideiglenesen nem piacképes kockázatok fedezésére vonatkozó feltételek

4.3.1   A fedezet minősége

| (20) | Az állami biztosító által nyújtott fedezet minőségének összhangban kell állnia a piaci normákkal. Konkrétan, csak a gazdaságilag indokolható, vagyis a megalapozott biztosítási elvek alapján elfogadható kockázatok fedezhetők. A kereskedelmi és politikai kockázatok vonatkozásában a fedezeti arány legfeljebb 95 % lehet, a kárfizetési türelmi idő pedig legalább 90 nap. |
| --- | --- |

(20)

Az állami biztosító által nyújtott fedezet minőségének összhangban kell állnia a piaci normákkal. Konkrétan, csak a gazdaságilag indokolható, vagyis a megalapozott biztosítási elvek alapján elfogadható kockázatok fedezhetők. A kereskedelmi és politikai kockázatok vonatkozásában a fedezeti arány legfeljebb 95 % lehet, a kárfizetési türelmi idő pedig legalább 90 nap.

4.3.2   Biztosítási elvek

| (21) | A kockázatértékelés során mindig megalapozott biztosítási elveket kell alkalmazni. Ennek megfelelően a pénzügyileg nem megalapozott ügyletek kockázata nem fedezhető államilag támogatott programokból. Ezen elvekre tekintettel a kockázatelfogadási feltételeknek egyértelműeknek kell lenniük. Már létező üzleti kapcsolat esetében az exportőrnek kedvező kereskedelmi és/vagy fizetési tapasztalatokkal kell rendelkeznie. A vevőnek tiszta kártörténettel kell rendelkeznie, a vevői nemfizetés valószínűségének, valamint belső és/vagy külső hitelminősítésének is elfogadhatónak kell lennie. |
| --- | --- |

(21)

A kockázatértékelés során mindig megalapozott biztosítási elveket kell alkalmazni. Ennek megfelelően a pénzügyileg nem megalapozott ügyletek kockázata nem fedezhető államilag támogatott programokból. Ezen elvekre tekintettel a kockázatelfogadási feltételeknek egyértelműeknek kell lenniük. Már létező üzleti kapcsolat esetében az exportőrnek kedvező kereskedelmi és/vagy fizetési tapasztalatokkal kell rendelkeznie. A vevőnek tiszta kártörténettel kell rendelkeznie, a vevői nemfizetés valószínűségének, valamint belső és/vagy külső hitelminősítésének is elfogadhatónak kell lennie.

4.3.3   Megfelelő árazás

| (22) | Az exporthitel-biztosítási szerződés szerinti kockázatviselést megfelelő biztosítási díjjal kell ellentételezni. A magán-hitelbiztosítók kiszorításának minimálisra csökkentése érdekében az államilag támogatott programok keretében az átlagos biztosítási díjaknak a magán-hitelbiztosítók által hasonló kockázatokra felszámított átlagos biztosítási díjaknál magasabbnak kell lenniük. E követelmény révén az állami beavatkozás fokozatosan megszüntethető, mert a magasabb díjak biztosítják, hogy amint a piaci feltételek engedik, az exportőrök visszatérjenek a magán-hitelbiztosítókhoz, és a kockázat újra piacképes lesz. |
| --- | --- |

(22)

Az exporthitel-biztosítási szerződés szerinti kockázatviselést megfelelő biztosítási díjjal kell ellentételezni. A magán-hitelbiztosítók kiszorításának minimálisra csökkentése érdekében az államilag támogatott programok keretében az átlagos biztosítási díjaknak a magán-hitelbiztosítók által hasonló kockázatokra felszámított átlagos biztosítási díjaknál magasabbnak kell lenniük. E követelmény révén az állami beavatkozás fokozatosan megszüntethető, mert a magasabb díjak biztosítják, hogy amint a piaci feltételek engedik, az exportőrök visszatérjenek a magán-hitelbiztosítókhoz, és a kockázat újra piacképes lesz.

| (23) | Az árazás akkor megfelelő, ha az egyes vevőkockázati kategóriához (8) tartozó éves minimumdíjnak (9) (mentesülési díj) megfelelő díjat az alábbi táblázat szerint számítják fel. A mentesülési díj akkor nem kerül alkalmazásra, ha az EFTA-állam bizonyítja, hogy alkalmazása a szóban forgó kockázatra vonatkozóan nem megfelelő. A teljesforgalom-biztosítás esetében a kockázatkategóriának a biztosítás által fedezett vevők kockázata átlagának kell megfelelni.






  Kockázatkategória | Éves kockázati díj (10)

  (a biztosított volumen százaléka) |
| --- | --- | --- |
| Kiváló (11) | 0,2 – 0,4 |
| Jó (12) | 0,41 – 0,9 |
| Kielégítő (13) | 0,91 – 2,3 |
| Gyenge (14) | 2,31 – 4,5 |

(23)

Az árazás akkor megfelelő, ha az egyes vevőkockázati kategóriához (8) tartozó éves minimumdíjnak (9) (mentesülési díj) megfelelő díjat az alábbi táblázat szerint számítják fel. A mentesülési díj akkor nem kerül alkalmazásra, ha az EFTA-állam bizonyítja, hogy alkalmazása a szóban forgó kockázatra vonatkozóan nem megfelelő. A teljesforgalom-biztosítás esetében a kockázatkategóriának a biztosítás által fedezett vevők kockázata átlagának kell megfelelni.

Kockázatkategória

Éves kockázati díj (10)

(a biztosított volumen százaléka)

Kiváló (11)

0,2 – 0,4

Jó (12)

0,41 – 0,9

Kielégítő (13)

0,91 – 2,3

Gyenge (14)

2,31 – 4,5

| (24) | Az együttbiztosítás, a kvóta-viszontbiztosítás és a kiegészítő biztosítás vonatkozásában az árazás kizárólag akkor minősül megfelelőnek, ha a felszámított díj a magán-hitelbiztosító nyújtotta (eredeti) fedezetre vonatkozó díjhoz képest legalább 30 %-kal magasabb. |
| --- | --- |

(24)

Az együttbiztosítás, a kvóta-viszontbiztosítás és a kiegészítő biztosítás vonatkozásában az árazás kizárólag akkor minősül megfelelőnek, ha a felszámított díj a magán-hitelbiztosító nyújtotta (eredeti) fedezetre vonatkozó díjhoz képest legalább 30 %-kal magasabb.

| (25) | A szerződés futamidejétől függetlenül a kockázati díjhoz kezelési költséget kell hozzáadni, hogy az árazást megfelelőnek lehessen tekinteni. |
| --- | --- |

(25)

A szerződés futamidejétől függetlenül a kockázati díjhoz kezelési költséget kell hozzáadni, hogy az árazást megfelelőnek lehessen tekinteni.

4.3.4.   Átláthatóság és jelentés

| (26) | Az EFTA-államok a 18. pont alapján ideiglenesen nem piacképesnek minősülő kockázatokra létrehozott programokat valamennyi alkalmazandó feltétellel együtt kötelesek közzétenni az állami biztosítók honlapján. |
| --- | --- |

(26)

Az EFTA-államok a 18. pont alapján ideiglenesen nem piacképesnek minősülő kockázatokra létrehozott programokat valamennyi alkalmazandó feltétellel együtt kötelesek közzétenni az állami biztosítók honlapján.

| (27) | Az EFTA-államoknak a 18. pont alapján ideiglenesen nem piacképesnek minősülő, és az állami biztosítók által fedezett kockázatokról legkésőbb a beavatkozást követő év július 31-ig éves jelentést kell benyújtaniuk a Hatósághoz. |
| --- | --- |

(27)

Az EFTA-államoknak a 18. pont alapján ideiglenesen nem piacképesnek minősülő, és az állami biztosítók által fedezett kockázatokról legkésőbb a beavatkozást követő év július 31-ig éves jelentést kell benyújtaniuk a Hatósághoz.

| (28) | A jelentésnek tartalmaznia kell valamennyi program alkalmazásáról, így különösen a hitellimitek teljes volumenéről, a biztosított árbevételről, a felszámított díjakról, a nyilvántartott és kifizetett igényekről, a megtérített összegekről szóló információkat, valamint a programokhoz kapcsolódó kezelési költségeket. A jelentéseket a Hatóság közzéteszi a honlapján. |
| --- | --- |

(28)

A jelentésnek tartalmaznia kell valamennyi program alkalmazásáról, így különösen a hitellimitek teljes volumenéről, a biztosított árbevételről, a felszámított díjakról, a nyilvántartott és kifizetett igényekről, a megtérített összegekről szóló információkat, valamint a programokhoz kapcsolódó kezelési költségeket. A jelentéseket a Hatóság közzéteszi a honlapján.

5   Eljárási kérdések

5.1   Általános elvek

| (29) | Az állami biztosítók a 18. pont a) alpontjában felsorolt kockázatokat a 4.3. szakaszban meghatározott feltételekkel biztosíthatják. Ezeket az eseteket nem kell bejelenteni a Hatóságnak. |
| --- | --- |

(29)

Az állami biztosítók a 18. pont a) alpontjában felsorolt kockázatokat a 4.3. szakaszban meghatározott feltételekkel biztosíthatják. Ezeket az eseteket nem kell bejelenteni a Hatóságnak.

| (30) | A 18. pont b), c) és d) alpontjában felsorolt kockázatokat az állami biztosítók a 4.3. szakaszban meghatározott feltételekkel, valamint a Hatóságnak történő bejelentést és a Hatóság általi jóváhagyást követően biztosíthatják. |
| --- | --- |

(30)

A 18. pont b), c) és d) alpontjában felsorolt kockázatokat az állami biztosítók a 4.3. szakaszban meghatározott feltételekkel, valamint a Hatóságnak történő bejelentést és a Hatóság általi jóváhagyást követően biztosíthatják.

| (31) | A 4.3. szakaszban meghatározott feltételek valamelyikének nemteljesülése nem jelenti automatikusan az exporthitel-biztosítási vagy biztosítási program tilalmazottságát. Amennyiben egy EFTA-állam el kíván térni valamely feltételtől, illetve bármilyen kétség merül fel azt illetően, hogy a tervezett exporthitel-biztosítási program teljesíti-e az ezen iránymutatásban meghatározott feltételeket, akkor a programot be kell jelentenie a Hatóságnak. |
| --- | --- |

(31)

A 4.3. szakaszban meghatározott feltételek valamelyikének nemteljesülése nem jelenti automatikusan az exporthitel-biztosítási vagy biztosítási program tilalmazottságát. Amennyiben egy EFTA-állam el kíván térni valamely feltételtől, illetve bármilyen kétség merül fel azt illetően, hogy a tervezett exporthitel-biztosítási program teljesíti-e az ezen iránymutatásban meghatározott feltételeket, akkor a programot be kell jelentenie a Hatóságnak.

| (32) | Az állami támogatási szabályok szerinti elemzés nem minősíti az adott intézkedésnek az EGT-megállapodás egyéb rendelkezéseivel való összeegyeztethetőségét. |
| --- | --- |

(32)

Az állami támogatási szabályok szerinti elemzés nem minősíti az adott intézkedésnek az EGT-megállapodás egyéb rendelkezéseivel való összeegyeztethetőségét.

5.2   A piacképes kockázatú országok jegyzékének módosítása

| (33) | Annak meghatározásakor, hogy az elegendő magánkapacitás hiánya indokolja-e, hogy az országot a 18. pont a) alpontja értelmében ideiglenesen töröljék a piacképes kockázatú országok jegyzékéből, a Hatóság az alábbi, fontossági sorrendben felsorolt tényezőket veszi figyelembe:






  a) | a magán-hitelbiztosítási kapacitás csökkenése: például egy nagy hitelbiztosító azon döntése, hogy nem nyújt fedezetet az érintett országban a vevőkockázatokra, a teljes biztosított összeg jelentős csökkenése vagy 6 hónapos időszakon belül az adott országra vonatkozó elfogadási arány jelentős csökkenése; |
| --- | --- | --- |

(33)

Annak meghatározásakor, hogy az elegendő magánkapacitás hiánya indokolja-e, hogy az országot a 18. pont a) alpontja értelmében ideiglenesen töröljék a piacképes kockázatú országok jegyzékéből, a Hatóság az alábbi, fontossági sorrendben felsorolt tényezőket veszi figyelembe:

a)

a magán-hitelbiztosítási kapacitás csökkenése: például egy nagy hitelbiztosító azon döntése, hogy nem nyújt fedezetet az érintett országban a vevőkockázatokra, a teljes biztosított összeg jelentős csökkenése vagy 6 hónapos időszakon belül az adott országra vonatkozó elfogadási arány jelentős csökkenése;

| b) | az állami szektor minősítésének romlása: különösen a hitelminősítés hirtelen változásai 6 hónapos időszakon belül, például független hitelminősítő intézetek általi többszöri leminősítés, vagy a CDS-felárak nagymértékű emelkedése; |
| --- | --- |

b)

az állami szektor minősítésének romlása: különösen a hitelminősítés hirtelen változásai 6 hónapos időszakon belül, például független hitelminősítő intézetek általi többszöri leminősítés, vagy a CDS-felárak nagymértékű emelkedése;

| c) | a vállalati szektor teljesítményének romlása: különösen az érintett országban a fizetésképtelen vállalkozások számának ugrásszerű emelkedése 6 hónapos időszakon belül. |
| --- | --- |

c)

a vállalati szektor teljesítményének romlása: különösen az érintett országban a fizetésképtelen vállalkozások számának ugrásszerű emelkedése 6 hónapos időszakon belül.

| (34) | A Hatóság egy EFTA-állam írásbeli kérésére vagy saját kezdeményezésére felülvizsgálhatja a piacképes kockázatú országok jegyzékét abban az esetben, ha a piaci kapacitás már nem elegendő a gazdaságilag indokolható összes kockázat fedezésére. |
| --- | --- |

(34)

A Hatóság egy EFTA-állam írásbeli kérésére vagy saját kezdeményezésére felülvizsgálhatja a piacképes kockázatú országok jegyzékét abban az esetben, ha a piaci kapacitás már nem elegendő a gazdaságilag indokolható összes kockázat fedezésére.

| (35) | Amennyiben a Hatóság módosítani kívánja a piacképes kockázatú országok függelékben szereplő jegyzéket, konzultációt fog folytatni, valamint információt fog kérni az EFTA-államoktól, a magán-hitelbiztosítóktól és az érdekelt felektől. A konzultáció bejelentését, illetve a kért információk természetére vonatkozó tájékoztatást a Hatóság honlapján teszik közzé. A konzultációs időszak általában véve 20 munkanapnál nem lesz hosszabb. Ha az összegyűjtött információk alapján a Hatóság úgy dönt, hogy módosítja a piacképes kockázatú országok jegyzékét, arról írásban tájékoztatja az EFTA-államokat és döntését közzéteszi a honlapján. |
| --- | --- |

(35)

Amennyiben a Hatóság módosítani kívánja a piacképes kockázatú országok függelékben szereplő jegyzéket, konzultációt fog folytatni, valamint információt fog kérni az EFTA-államoktól, a magán-hitelbiztosítóktól és az érdekelt felektől. A konzultáció bejelentését, illetve a kért információk természetére vonatkozó tájékoztatást a Hatóság honlapján teszik közzé. A konzultációs időszak általában véve 20 munkanapnál nem lesz hosszabb. Ha az összegyűjtött információk alapján a Hatóság úgy dönt, hogy módosítja a piacképes kockázatú országok jegyzékét, arról írásban tájékoztatja az EFTA-államokat és döntését közzéteszi a honlapján.

| (36) | Egy országnak a piacképes kockázatú országok jegyzékéből történő ideiglenes törlése legalább 12 hónapig érvényes. Az ideiglenesen törölt országra vonatkozó, ezen időszak alatt aláírásra kerülő biztosítási szerződések az ideiglenes törlés lejáratának időpontját követően legfeljebb 180 napig maradhatnak hatályban. Ezen időpontot követően új biztosítási szerződést nem lehet kötni. Három hónappal az ideiglenes törlés időtartamának lejárta előtt a Hatóság megvizsgálja, hogy meghosszabbítja-e az érintett ország jegyzékből történt törlését. Amennyiben a Hatóság a 33. pontban meghatározott tényezőket figyelembe véve arra a megállapításra jut, hogy a piaci kapacitás még mindig nem elegendő a gazdaságilag indokolható összes kockázat fedezésére, úgy a 35. pontban foglaltaknak megfelelően meghosszabbíthatja az érintett ország jegyzékből történt ideiglenes törlését. |
| --- | --- |

(36)

Egy országnak a piacképes kockázatú országok jegyzékéből történő ideiglenes törlése legalább 12 hónapig érvényes. Az ideiglenesen törölt országra vonatkozó, ezen időszak alatt aláírásra kerülő biztosítási szerződések az ideiglenes törlés lejáratának időpontját követően legfeljebb 180 napig maradhatnak hatályban. Ezen időpontot követően új biztosítási szerződést nem lehet kötni. Három hónappal az ideiglenes törlés időtartamának lejárta előtt a Hatóság megvizsgálja, hogy meghosszabbítja-e az érintett ország jegyzékből történt törlését. Amennyiben a Hatóság a 33. pontban meghatározott tényezőket figyelembe véve arra a megállapításra jut, hogy a piaci kapacitás még mindig nem elegendő a gazdaságilag indokolható összes kockázat fedezésére, úgy a 35. pontban foglaltaknak megfelelően meghosszabbíthatja az érintett ország jegyzékből történt ideiglenes törlését.

5.3   A 18. pont b) és c) alpontjában szereplő kivételekre vonatkozó bejelentési kötelezettség

| (37) | A Hatóság számára jelenleg rendelkezésre álló bizonyítékok arra utalnak, hogy a 18. pont b) és c) alpontjában meghatározott kockázatokra vonatkozóan piaci rés állhat fenn, ezért ezek a kockázatok nem piacképesek (15). Szem előtt kell tartani azonban, hogy nem minden EGT-államban van fedezeti hiány, valamint a helyzet idővel változhat, mivel a magánszektor érdekeltté válhat e piaci szegmensben. Állami beavatkozás csak olyan kockázatokra engedélyezhető, amelyeket a piac egyébként nem biztosítana. |
| --- | --- |

(37)

A Hatóság számára jelenleg rendelkezésre álló bizonyítékok arra utalnak, hogy a 18. pont b) és c) alpontjában meghatározott kockázatokra vonatkozóan piaci rés állhat fenn, ezért ezek a kockázatok nem piacképesek (15). Szem előtt kell tartani azonban, hogy nem minden EGT-államban van fedezeti hiány, valamint a helyzet idővel változhat, mivel a magánszektor érdekeltté válhat e piaci szegmensben. Állami beavatkozás csak olyan kockázatokra engedélyezhető, amelyeket a piac egyébként nem biztosítana.

| (38) | Ezen okok miatt, ha egy EFTA-állam a 18. pont b) vagy c) alpontjában meghatározott kockázatokat fedezni kívánja, azt a felügyeleti és bírósági megállapodás 3. jegyzőkönyve szerint be kell jelentenie a Hatóságnak. A bejelentésben bizonyítania kell, hogy kapcsolatba lépett az adott EFTA-államban működő fő hitelbiztosítókkal és hitelügynökökkel (16), és lehetőséget nyújtott számukra annak bizonyítására, hogy az országban rendelkezésre áll a szóban forgó kockázatra vonatkozó fedezet. A Hatóság a kockázatokat az „ideiglenesen nem piacképes” kategóriába sorolja, amennyiben az érintett hitelbiztosítók az EFTA-államtól érkezett kérés kézhezvételétől számított 30 napon belül nem nyújtják be az EFTA-állam által fedezni kívánt kockázattípusokra vonatkozó biztosítási feltételekkel és biztosított volumenekkel kapcsolatos információkat az EFTA-államnak vagy a Hatóságnak, illetve ha a benyújtott információk nem bizonyítják, hogy a szóban forgó kockázatokra vonatkozó fedezet rendelkezésre áll a szóban forgó EFTA-államban. |
| --- | --- |

(38)

Ezen okok miatt, ha egy EFTA-állam a 18. pont b) vagy c) alpontjában meghatározott kockázatokat fedezni kívánja, azt a felügyeleti és bírósági megállapodás 3. jegyzőkönyve szerint be kell jelentenie a Hatóságnak. A bejelentésben bizonyítania kell, hogy kapcsolatba lépett az adott EFTA-államban működő fő hitelbiztosítókkal és hitelügynökökkel (16), és lehetőséget nyújtott számukra annak bizonyítására, hogy az országban rendelkezésre áll a szóban forgó kockázatra vonatkozó fedezet. A Hatóság a kockázatokat az „ideiglenesen nem piacképes” kategóriába sorolja, amennyiben az érintett hitelbiztosítók az EFTA-államtól érkezett kérés kézhezvételétől számított 30 napon belül nem nyújtják be az EFTA-állam által fedezni kívánt kockázattípusokra vonatkozó biztosítási feltételekkel és biztosított volumenekkel kapcsolatos információkat az EFTA-államnak vagy a Hatóságnak, illetve ha a benyújtott információk nem bizonyítják, hogy a szóban forgó kockázatokra vonatkozó fedezet rendelkezésre áll a szóban forgó EFTA-államban.

5.4   Bejelentési kötelezettség egyéb esetben

| (39) | A 18. pont d) alpontjában meghatározott kockázatokra vonatkozóan az érintett EFTA-államnak bizonyítania kell a felügyeleti és bírósági megállapodás 3. jegyzőkönyve szerint a Hatóságnak benyújtott bejelentésében, hogy az adott EFTA-államban a magánbiztosítási piacon keletkezett kínálati sokk miatt nem áll rendelkezésre fedezet az exportőrök számára, elsősorban azért, mert egy nagy hitelbiztosító kivonult az érintett EFTA-államból, vagy más EFTA-államokhoz viszonyítva csökkent a kapacitás, illetve szűkült a termékskála. |
| --- | --- |

(39)

A 18. pont d) alpontjában meghatározott kockázatokra vonatkozóan az érintett EFTA-államnak bizonyítania kell a felügyeleti és bírósági megállapodás 3. jegyzőkönyve szerint a Hatóságnak benyújtott bejelentésében, hogy az adott EFTA-államban a magánbiztosítási piacon keletkezett kínálati sokk miatt nem áll rendelkezésre fedezet az exportőrök számára, elsősorban azért, mert egy nagy hitelbiztosító kivonult az érintett EFTA-államból, vagy más EFTA-államokhoz viszonyítva csökkent a kapacitás, illetve szűkült a termékskála.

6   Alkalmazás kezdete és időtartama

| (40) | Az ezen iránymutatásban szereplő elveket a Hatóság az iránymutatás elfogadásától 2018. december 31-ig alkalmazza. |
| --- | --- |

(40)

Az ezen iránymutatásban szereplő elveket a Hatóság az iránymutatás elfogadásától 2018. december 31-ig alkalmazza.

---

(1)  Ez az iránymutatás megfelel az Európai Bizottság tagállamokhoz címzett, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a rövid lejáratú exporthitel-biztosításokra történő alkalmazásáról szóló közleményének (HL C 392., 2012.12.19., 1. o.).

(2)  HL L 120., 1998.4.23., 27. o. és a 16. sz. EGT-kiegészítés, 1998.4.23., 1. o.

(3)  HL L 30., 2002.1.31., 52. o. és a 7. sz. EGT-kiegészítés, 2002.1.31., 1. o.

(4)  HL L 228, 1973.8.16., 3. o., lásd az EGT-megállapodás IX. mellékletének 2. pontját.

(5)  A C-142/87. sz., Belga Királyság kontra az Európai Közösségek Bizottsága ügyben hozott ítéletében az Európai Bíróság kifejtette, hogy nemcsak az Unión belüli, hanem az Unión kívülre irányuló exportra nyújtott támogatás is befolyásolhatja az Unión belüli versenyt és kereskedelmet. Mindkét műveletfajtát exporthitel-biztosítók biztosítják, következésképpen a nekik nyújtott támogatás érintheti az Unión belüli versenyt és kereskedelmet.

(6)  A Tanács 91/674/EK irányelve (1991. december 19.) a biztosítóintézetek éves és összevont (konszolidált) éves beszámolóiról (HL L 374., 1991.12.31., 7. o.); az EGT-megállapodáshoz hozzáigazította az EGT Vegyes Bizottság 7/94. határozata (HL L 160, 1994.6.28. o.; 17. sz. EGT-kiegészítés, 1994.6.28.).

(7)  HL L 124., 2003.5.20., 36. o.

(8)  A vevőkockázati kategóriák hitelminősítéseken alapulnak. A minősítést nem szükséges meghatározott hitelminősítő intézettől beszerezni, nemzeti minősítő rendszerek vagy bankok által használt minősítő rendszerek is elfogadhatóak. Nyilvános minősítéssel nem rendelkező cégek esetében megbízható információkon alapuló minősítés is alkalmazható.

(9)  Az egyes vonatkozó kockázatkategóriák tekintetében a mentesülési díj tartománya az egyéves CDS-felárak alapján került megállapításra, amely a három fő hitelminősítő intézet (Standard & Poor’s, Moody's és Fitch) elmúlt öt évre (2007–2011) vonatkozó minősítéseit magában foglaló összetett minősítésen alapul, feltételezve, hogy a rövid lejáratú exporthitel-biztosítások átlagos visszafizetési rátája 40 %. Tekintettel arra, hogy a kockázati díjak időben nem állandók, a tartományhatárokat később hézagmentesen egymáshoz illesztették.

(10)  Egy 30 napos biztosítási szerződésre vonatkozó mentesülés az éves kockázati díj 12-vel való elosztásával kapható meg.

(11)  A kiváló kockázatkategóriába a Standard & Poor’s hitelminősítése szerinti AAA, AA+, AA, AA–, A+, A, A– minősítésnek megfelelő kockázatok tartoznak.

(12)  A jó kockázatkategóriába a Standard & Poor’s hitelminősítése szerinti BBB+, BBB vagy BBB– minősítésnek megfelelő kockázatok tartoznak.

(13)  A kielégítő kockázatkategóriába a Standard & Poor’s hitelminősítése szerinti BB+, BB vagy BB– minősítésnek megfelelő kockázatok tartoznak.

(14)  A gyenge kockázatkategóriába a Standard & Poor’s hitelminősítése szerinti B+, B vagy B– minősítésnek megfelelő kockázatok tartoznak.

(15)  Lásd az Európai Bizottság tagállamokhoz címzett, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a rövid lejáratú exporthitel-biztosításokra történő alkalmazásáról szóló közleményének (HL C 392., 2012.12.19., 1. o.). 37. pontját.

(16)  A megkeresett hitelbiztosítóknak és hitelügynököknek mind az általuk kínált termékek tekintetében (például adóskockázatokra szakosodott szolgáltatók), mind pedig a piaci részesedés (például az együttes piaci részesedésük legalább 50 %) tekintetében reprezentatívnak kell lenniük.

Függelék

A piacképes kockázatú országok jegyzéke

| | Az EU valamennyi tagállama és az EGT-tag EFTA-államok |
| --- | --- |

Az EU valamennyi tagállama és az EGT-tag EFTA-államok

| | Ausztrália |
| --- | --- |

Ausztrália

| | Kanada |
| --- | --- |

Kanada

| | Japán |
| --- | --- |

Japán

| | Új-Zéland |
| --- | --- |

Új-Zéland

| | Svájc |
| --- | --- |

Svájc

| | Amerikai Egyesült Államok |
| --- | --- |

Amerikai Egyesült Államok

---

| 19.12.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 343/63 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 343/63

---

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG 258/13/COL HATÁROZATA

(2013. június 19.)

a koncesszió alapján termelt árammal kapcsolatban Narvik önkormányzatát megillető jogosultság Narvik Energi AS (NEAS) számára történő értékesítésével kapcsolatos hivatalos vizsgálati eljárás lezárásáról (Norvégia)

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG (a továbbiakban: a Hatóság),

TEKINTETTEL az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás), különösen annak 61–63. cikkére és 26. jegyzőkönyvére,

TEKINTETTEL az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra (a továbbiakban: a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás) és különösen annak 24. cikkére,

TEKINTETTEL a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyvére (a továbbiakban: 3. jegyzőkönyv) és különösen a II. rész 7. cikkének (2) bekezdésére, valamint 13. cikkének (1) bekezdésére,

AZT KÖVETŐEN, hogy az említett rendelkezéseknek megfelelően felhívta az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket (1), és tekintettel az észrevételeikre,

mivel:

I.   TÉNYEK

1.   Az eljárás

| (1) | Egy 2009. január 7-i levélben panasz érkezett Narvik önkormányzata ellen (a továbbiakban: Narvik) azzal kapcsolatban, hogy értékesítette a koncesszió alapján termelt árammal kapcsolatos jogosultságait a Narvik Energi AS (a továbbiakban: NEAS) számára. A levél a Hatósághoz 2009. január 14-én érkezett, és aznap iktatták (2). A Hatóság 2009. július 16-án kelt levelében (3) további tájékoztatást kért a norvég hatóságoktól. Az információkérésre a norvég hatóságok 2009. október 2-án kelt levelükben (4) küldték meg válaszukat. |
| --- | --- |

(1)

Egy 2009. január 7-i levélben panasz érkezett Narvik önkormányzata ellen (a továbbiakban: Narvik) azzal kapcsolatban, hogy értékesítette a koncesszió alapján termelt árammal kapcsolatos jogosultságait a Narvik Energi AS (a továbbiakban: NEAS) számára. A levél a Hatósághoz 2009. január 14-én érkezett, és aznap iktatták (2). A Hatóság 2009. július 16-án kelt levelében (3) további tájékoztatást kért a norvég hatóságoktól. Az információkérésre a norvég hatóságok 2009. október 2-án kelt levelükben (4) küldték meg válaszukat.

| (2) | 2011. december 14-én, a 393/11/COL határozat elfogadásával, a Hatóság eljárást kezdeményezett a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (2) bekezdése szerint. 2012. február 23-i levelükben (5) a norvég hatóságok megtették észrevételeiket a határozattal kapcsolatosan. |
| --- | --- |

(2)

2011. december 14-én, a 393/11/COL határozat elfogadásával, a Hatóság eljárást kezdeményezett a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (2) bekezdése szerint. 2012. február 23-i levelükben (5) a norvég hatóságok megtették észrevételeiket a határozattal kapcsolatosan.

| (3) | 2012. április 26-án a határozatot kihirdették az Európai Unió Hivatalos Lapjában és EGT-kiegészítésében (6). 2012. május 25-én a Hatóság elektronikus levélben (7) észrevételeket kapott egy érdekelt féltől. A Hatóság 2012. június 28-án kelt elektronikus levelében (8) továbbította az észrevételeket a norvég hatóságok felé. 2012. november 30-án kelt levelükben (9), a norvég hatóságok további információkat nyújtottak be. |
| --- | --- |

(3)

2012. április 26-án a határozatot kihirdették az Európai Unió Hivatalos Lapjában és EGT-kiegészítésében (6). 2012. május 25-én a Hatóság elektronikus levélben (7) észrevételeket kapott egy érdekelt féltől. A Hatóság 2012. június 28-án kelt elektronikus levelében (8) továbbította az észrevételeket a norvég hatóságok felé. 2012. november 30-án kelt levelükben (9), a norvég hatóságok további információkat nyújtottak be.

2.   A panasz

| (4) | A panaszos állítása szerint Narvik a NEAS-szal való szerződés létesítésével a 128 Gwh/évnyi koncesszió alapján termelt áramnak a NEAS számára 50 és fél éves időszakra történő értékesítésére vonatkozóan, jelentősen a piaci ár alatt adta el jogosultságát a koncesszió alapján termelt áram vásárlására és ezzel jogellenes állami támogatásban részesítette a NEAS-t. |
| --- | --- |

(4)

A panaszos állítása szerint Narvik a NEAS-szal való szerződés létesítésével a 128 Gwh/évnyi koncesszió alapján termelt áramnak a NEAS számára 50 és fél éves időszakra történő értékesítésére vonatkozóan, jelentősen a piaci ár alatt adta el jogosultságát a koncesszió alapján termelt áram vásárlására és ezzel jogellenes állami támogatásban részesítette a NEAS-t.

| (5) | A panaszos továbbá azt is állítja, hogy a szerződéskötésre vonatkozó határozatot Narvik önkormányzatának tanácsa téves, és/vagy hiányos információk alapján hozta meg. Állítása szerint a szerződés időtartamára vonatkozóan kritikus szakértői jelentésekről és a villamos energia piaci árának meghatározásában rejlő nehézségekről nem tájékoztatták az önkormányzatot a szerződéskötésről szóló határozatot megelőzően. |
| --- | --- |

(5)

A panaszos továbbá azt is állítja, hogy a szerződéskötésre vonatkozó határozatot Narvik önkormányzatának tanácsa téves, és/vagy hiányos információk alapján hozta meg. Állítása szerint a szerződés időtartamára vonatkozóan kritikus szakértői jelentésekről és a villamos energia piaci árának meghatározásában rejlő nehézségekről nem tájékoztatták az önkormányzatot a szerződéskötésről szóló határozatot megelőzően.

3.   A koncessziós áram rendszere Norvégiában

| (6) | Norvégiában a koncessziót általában nagyobb vízerőművek üzemeltetésére vonatkozóan igénylik. A vízenergia termelésére koncesszióval rendelkező vízerőművek kötelesek éves termelésük bizonyos mennyiségét annak az önkormányzatnak értékesíteni, amelynek a területén működnek. Az önkormányzat vételi joga alá tartozó villamos energia mennyiségére koncessziós áramként történik utalás. A koncessziós áramra vonatkozó szabályokat az ipari engedélyezési törvény 2. szakaszának (12) bekezdése (10) és a vízenergiáról szóló törvény 12. szakaszának (15) bekezdése (11) határozza meg. |
| --- | --- |

(6)

Norvégiában a koncessziót általában nagyobb vízerőművek üzemeltetésére vonatkozóan igénylik. A vízenergia termelésére koncesszióval rendelkező vízerőművek kötelesek éves termelésük bizonyos mennyiségét annak az önkormányzatnak értékesíteni, amelynek a területén működnek. Az önkormányzat vételi joga alá tartozó villamos energia mennyiségére koncessziós áramként történik utalás. A koncessziós áramra vonatkozó szabályokat az ipari engedélyezési törvény 2. szakaszának (12) bekezdése (10) és a vízenergiáról szóló törvény 12. szakaszának (15) bekezdése (11) határozza meg.

| (7) | A jogszabály indoklása szerint az önkormányzatok számára biztosítani kell az elegendő villamosáram-ellátást méltányos áron, így a koncessziós áram mennyiségét az egyes önkormányzatok általános villamosáram-szükséglete alapján határozzák meg (12) és ez elérheti az erőmű éves termelésének tíz százalékát. Nincs azonban korlátozás a koncessziós áram önkormányzatok általi hasznosítására vonatkozóan. Így az önkormányzatok felhasználhatják, értékesíthetik vagy bármely általuk megfelelőnek ítélt rendeletetésre fordíthatják azt. |
| --- | --- |

(7)

A jogszabály indoklása szerint az önkormányzatok számára biztosítani kell az elegendő villamosáram-ellátást méltányos áron, így a koncessziós áram mennyiségét az egyes önkormányzatok általános villamosáram-szükséglete alapján határozzák meg (12) és ez elérheti az erőmű éves termelésének tíz százalékát. Nincs azonban korlátozás a koncessziós áram önkormányzatok általi hasznosítására vonatkozóan. Így az önkormányzatok felhasználhatják, értékesíthetik vagy bármely általuk megfelelőnek ítélt rendeletetésre fordíthatják azt.

| (8) | A jogosultság nem jelenti azt, hogy az önkormányzatok kötelesek lennének koncessziós áramot vásárolni. Az 1983 előtti időre vonatkozó koncessziók esetében általában az a korlátozás alkalmazandó, hogy amennyiben egy önkormányzat úgy dönt, hogy nem gyakorolja a koncessziós áramra vonatkozó jogosultságát, a jövőre vonatkozóan elveszíti ezt a jogosultságot. |
| --- | --- |

(8)

A jogosultság nem jelenti azt, hogy az önkormányzatok kötelesek lennének koncessziós áramot vásárolni. Az 1983 előtti időre vonatkozó koncessziók esetében általában az a korlátozás alkalmazandó, hogy amennyiben egy önkormányzat úgy dönt, hogy nem gyakorolja a koncessziós áramra vonatkozó jogosultságát, a jövőre vonatkozóan elveszíti ezt a jogosultságot.

| (9) | A jogszabályok két árazási rendszert írnak elő a koncessziós áramra vonatkozóan; az első az 1959. április 10-e előtt kiadott koncessziókra, a másik az 1959. április 10-én vagy később kiadott koncessziókra vonatkozik. |
| --- | --- |

(9)

A jogszabályok két árazási rendszert írnak elő a koncessziós áramra vonatkozóan; az első az 1959. április 10-e előtt kiadott koncessziókra, a másik az 1959. április 10-én vagy később kiadott koncessziókra vonatkozik.

| (10) | Az 1959. április 10-e előtt kiadott koncessziók esetében, a koncessziós áram árát az egyes erőművek költségalapú ára, plusz 20 %-os haszonkulcs alapján számítják ki. Ezt a modellt továbbra is alkalmazzák az 1959. április 10-e előtt kiadott koncessziókra vonatkozóan és a következőkben „költségalapú ár” modellként történik rá hivatkozás. A koncessziós áram ezen árazási modell szerinti értékesítésére a következőkben, mint „költségalapú áron értékesített koncessziós áram” történik hivatkozás. |
| --- | --- |

(10)

Az 1959. április 10-e előtt kiadott koncessziók esetében, a koncessziós áram árát az egyes erőművek költségalapú ára, plusz 20 %-os haszonkulcs alapján számítják ki. Ezt a modellt továbbra is alkalmazzák az 1959. április 10-e előtt kiadott koncessziókra vonatkozóan és a következőkben „költségalapú ár” modellként történik rá hivatkozás. A koncessziós áram ezen árazási modell szerinti értékesítésére a következőkben, mint „költségalapú áron értékesített koncessziós áram” történik hivatkozás.

| (11) | Az 1959. április 10-ét követően kiadott koncessziókra vonatkozóan, a koncessziós árat az energia és kőolajipari minisztérium határozza meg az országszerte működő vízerőművek reprezentatív mintájára vonatkozó átlagos költségek alapján. Erre az árazási módszerre a következőkben „hatósági ár” módszerként történik hivatkozás. Az ezen árazási modell szerint értékesített koncessziós áramra a következőkben, mint „hatósági áron értékesített koncessziós áram” történik hivatkozás. |
| --- | --- |

(11)

Az 1959. április 10-ét követően kiadott koncessziókra vonatkozóan, a koncessziós árat az energia és kőolajipari minisztérium határozza meg az országszerte működő vízerőművek reprezentatív mintájára vonatkozó átlagos költségek alapján. Erre az árazási módszerre a következőkben „hatósági ár” módszerként történik hivatkozás. Az ezen árazási modell szerint értékesített koncessziós áramra a következőkben, mint „hatósági áron értékesített koncessziós áram” történik hivatkozás.

| (12) | Az ipari engedélyezési törvény előírja, hogy az önkormányzatoknak a koncessziós áramra vonatkozó jogosultságát a Norvég Vízerőforrás és Energia Igazgatóság (a továbbiakban: NVE) elé terjeszthetik felülvizsgálatra húsz évvel azután, hogy a koncessziót kiadták (13). A norvég hatóságok kifejtették, hogy miközben az NVE felülvizsgálati eljárása a koncessziós áram mennyiségének kiigazítását eredményezheti, az nem idézhet elő lényeges változásokat a koncessziós árammal kapcsolatban az önkormányzatot megillető jogosultság tekintetében. A koncessziós árammal kapcsolatban a Narvikot megillető jogosultság nagy részének felülvizsgálata 2019-ben esedékes. |
| --- | --- |

(12)

Az ipari engedélyezési törvény előírja, hogy az önkormányzatoknak a koncessziós áramra vonatkozó jogosultságát a Norvég Vízerőforrás és Energia Igazgatóság (a továbbiakban: NVE) elé terjeszthetik felülvizsgálatra húsz évvel azután, hogy a koncessziót kiadták (13). A norvég hatóságok kifejtették, hogy miközben az NVE felülvizsgálati eljárása a koncessziós áram mennyiségének kiigazítását eredményezheti, az nem idézhet elő lényeges változásokat a koncessziós árammal kapcsolatban az önkormányzatot megillető jogosultság tekintetében. A koncessziós árammal kapcsolatban a Narvikot megillető jogosultság nagy részének felülvizsgálata 2019-ben esedékes.

| (13) | Az önkormányzatok viselik a koncessziós áram hálózatba történő betáplálásának költségét. |
| --- | --- |

(13)

Az önkormányzatok viselik a koncessziós áram hálózatba történő betáplálásának költségét.

4.   A Narvikot megillető koncessziós áram

| (14) | Narvik évente összesen kb. 128 GWh koncessziós áramra jogosult, amelyből kb. 116,3 GWh árát hatósági árazási módszer szerint állapítják meg, és a fennmaradó kb. 11,7 GWh árát költségalapú árazási módszer szerint állapítják meg. A norvég hatóságok kifejtették, hogy a hatósági ár 2000-ben kb. 0,10 NOK, a vonatkozó költségalapú ár a Håkvik és Nygård esetében 2000-ben 0,14 NOK 0,178 NOK között alakult.








  Az erőmű tulajdonosa az ügylet idején | Erőmű | Kb. GWh/év | Ármegállapítás módszere |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| NEAS | Håkvik és Nygård | 11,7 | Költségalapú ár |
| NEAS | Taraldsvik | 1,0 | Hatósági ár |
| Nordkraft | Sildvik | 20,9 | Hatósági ár |
| Statkraft | Skjomen, Båtsvann és Norddalen | 94,4 | Hatósági ár |

(14)

Narvik évente összesen kb. 128 GWh koncessziós áramra jogosult, amelyből kb. 116,3 GWh árát hatósági árazási módszer szerint állapítják meg, és a fennmaradó kb. 11,7 GWh árát költségalapú árazási módszer szerint állapítják meg. A norvég hatóságok kifejtették, hogy a hatósági ár 2000-ben kb. 0,10 NOK, a vonatkozó költségalapú ár a Håkvik és Nygård esetében 2000-ben 0,14 NOK 0,178 NOK között alakult.

Az erőmű tulajdonosa az ügylet idején

Erőmű

Kb. GWh/év

Ármegállapítás módszere

NEAS

Håkvik és Nygård

11,7

Költségalapú ár

NEAS

Taraldsvik

1,0

Hatósági ár

Nordkraft

Sildvik

20,9

Hatósági ár

Statkraft

Skjomen, Båtsvann és Norddalen

94,4

Hatósági ár

5.   A Narvik Energi AS (NEAS)

| (15) | A NEAS Narvik önkormányzat területén, Nordland megyében található, villamos energiát állít elő és értékesít. 2001-ig a NEAS Narvik önkormányzatának 100 %-os tulajdonában állt. 2001-ben Narvik eladta részvényeinek 49,99 %-át két villamosenergia-vállalat, a Vesterålskraft AS és a Hålogalandskraft AS részére. |
| --- | --- |

(15)

A NEAS Narvik önkormányzat területén, Nordland megyében található, villamos energiát állít elő és értékesít. 2001-ig a NEAS Narvik önkormányzatának 100 %-os tulajdonában állt. 2001-ben Narvik eladta részvényeinek 49,99 %-át két villamosenergia-vállalat, a Vesterålskraft AS és a Hålogalandskraft AS részére.

| (16) | A 2006-os fúziót, valamint a 2009-es névváltozást követően a NEAS jelenleg a Nordkraft AS (a továbbiakban: Nordkraft) vállalat részét képezi. |
| --- | --- |

(16)

A 2006-os fúziót, valamint a 2009-es névváltozást követően a NEAS jelenleg a Nordkraft AS (a továbbiakban: Nordkraft) vállalat részét képezi.

6.   A koncessziós áram értékesítéséhez vezető események

| (17) | 1998 végéig, Narvik önkormányzata rövid és hosszabb távú szerződések keretében eladta az évenként kb. 128 GWh koncessziós áramra vonatkozó jogosultságát a NEAS részére. 1999 elején azonban, miután nem sikerült megállapodásra jutnia a NEAS-szal, Narvik az energiatőzsdén azonnali (spot) árakon értékesítette az őt megillető koncessziós áramot. |
| --- | --- |

(17)

1998 végéig, Narvik önkormányzata rövid és hosszabb távú szerződések keretében eladta az évenként kb. 128 GWh koncessziós áramra vonatkozó jogosultságát a NEAS részére. 1999 elején azonban, miután nem sikerült megállapodásra jutnia a NEAS-szal, Narvik az energiatőzsdén azonnali (spot) árakon értékesítette az őt megillető koncessziós áramot.

| (18) | 1999 márciusában az önkormányzat tendereljárást írt ki az 1999. év hátralévő részére vonatkozó koncessziós áram értékesítésére. 1999. március 30-án Narvik önkormányzata szerződést kötött a legmagasabb árat kínáló ajánlattevővel, a Kraftinor AS-szel. Az árat 109,50 NOK/MWh-ban határozták meg. Miután 111,10/MWh NOK plusz 20 NOK/MWh betáplálási költséget fizetett a koncessziós áramért, Narvik önkormányzatának kb. 2,3 millió NOK vesztesége keletkezett a szerződés alapján. Narvik eredetileg 3,5 millió NOK bevételi többletet várt. |
| --- | --- |

(18)

1999 márciusában az önkormányzat tendereljárást írt ki az 1999. év hátralévő részére vonatkozó koncessziós áram értékesítésére. 1999. március 30-án Narvik önkormányzata szerződést kötött a legmagasabb árat kínáló ajánlattevővel, a Kraftinor AS-szel. Az árat 109,50 NOK/MWh-ban határozták meg. Miután 111,10/MWh NOK plusz 20 NOK/MWh betáplálási költséget fizetett a koncessziós áramért, Narvik önkormányzatának kb. 2,3 millió NOK vesztesége keletkezett a szerződés alapján. Narvik eredetileg 3,5 millió NOK bevételi többletet várt.

| (19) | 1999. október 19-én az önkormányzati tanács végrehajtó bizottsága (a továbbiakban: végrehajtó bizottság) azt az ajánlást fogalmazta meg az önkormányzati tanács felé, hogy az önkormányzati koncessziós áram kezelésének – a biztonságos, tervezhető jövő érdekében – arra az átfogó célra kell irányulnia, hogy hosszú távon a ráfordítások maximálisan megtérüljenek. Az e cél elérésére javasolt stratégia négy részből állt:






  1) | A koncessziós áramot a legmagasabb árat kínáló ajánlattevőnek adják el hosszú távú szerződések alapján fix hozammal, azonban árkiigazítási záradékokkal, amelyek pótlólagos hozamot tesznek lehetővé, amennyiben az árak lényegesen magasabbak, mint a szerződés időszakára előrejelzett árak; |
| --- | --- | --- |

(19)

1999. október 19-én az önkormányzati tanács végrehajtó bizottsága (a továbbiakban: végrehajtó bizottság) azt az ajánlást fogalmazta meg az önkormányzati tanács felé, hogy az önkormányzati koncessziós áram kezelésének – a biztonságos, tervezhető jövő érdekében – arra az átfogó célra kell irányulnia, hogy hosszú távon a ráfordítások maximálisan megtérüljenek. Az e cél elérésére javasolt stratégia négy részből állt:

1)

A koncessziós áramot a legmagasabb árat kínáló ajánlattevőnek adják el hosszú távú szerződések alapján fix hozammal, azonban árkiigazítási záradékokkal, amelyek pótlólagos hozamot tesznek lehetővé, amennyiben az árak lényegesen magasabbak, mint a szerződés időszakára előrejelzett árak;

| 2) | A koncessziós áramot különböző időtartamú különböző szerződések alapján adják el a kockázatok diverzifikálása érdekében; |
| --- | --- |

2)

A koncessziós áramot különböző időtartamú különböző szerződések alapján adják el a kockázatok diverzifikálása érdekében;

| 3) | A polgármester felhatalmazást kap szerződések megkötésére az önkormányzati tanács által meghatározott stratégia szerint; valamint |
| --- | --- |

3)

A polgármester felhatalmazást kap szerződések megkötésére az önkormányzati tanács által meghatározott stratégia szerint; valamint

| 4) | A koncessziós áram eladásából származó hasznot egy alapba helyezik letétbe, hogy az önkormányzati tanács döntései alapján kerüljön elosztásra. |
| --- | --- |

4)

A koncessziós áram eladásából származó hasznot egy alapba helyezik letétbe, hogy az önkormányzati tanács döntései alapján kerüljön elosztásra.

| (20) | Az önkormányzati tanács a polgármester javaslatára egy kiigazítással megerősítette a végrehajtó bizottság ajánlását, és a stratégia módosításával erősítette azt meg: ahelyett, hogy a polgármester kifejezetten „felhatalmazást kap a szerződések megkötésére az önkormányzati tanács által meghatározott stratégia szerint” a végleges határozat szerint a következő szöveg szerepel: „e stratégia megvalósításának első lépésként a NEAS-t felkérik, hogy vitassák meg a tárgyhoz fűződő érdekeltségeiket az ügyben, amint azt az önkormányzatnak november 9-én megküldött levelükben felvázolták.” |
| --- | --- |

(20)

Az önkormányzati tanács a polgármester javaslatára egy kiigazítással megerősítette a végrehajtó bizottság ajánlását, és a stratégia módosításával erősítette azt meg: ahelyett, hogy a polgármester kifejezetten „felhatalmazást kap a szerződések megkötésére az önkormányzati tanács által meghatározott stratégia szerint” a végleges határozat szerint a következő szöveg szerepel: „e stratégia megvalósításának első lépésként a NEAS-t felkérik, hogy vitassák meg a tárgyhoz fűződő érdekeltségeiket az ügyben, amint azt az önkormányzatnak november 9-én megküldött levelükben felvázolták.”

| (21) | A NEAS 1999. november 9-én kelt levele megkérdőjelezte a javasolt stratégiát, amely szerint a koncesszió alapján termelt áramot eltérő időtartamú különböző szerződések alapján értékesíti a kockázat diverzifikálása érdekében. A NEAS ehelyett egyetlen hosszú távú szerződést javasolt („például 50 évre szóló szerződés”) és kész volt elfogadni az árkiigazítási záradék felvételét a Narvikkal kötendő szerződésbe. |
| --- | --- |

(21)

A NEAS 1999. november 9-én kelt levele megkérdőjelezte a javasolt stratégiát, amely szerint a koncesszió alapján termelt áramot eltérő időtartamú különböző szerződések alapján értékesíti a kockázat diverzifikálása érdekében. A NEAS ehelyett egyetlen hosszú távú szerződést javasolt („például 50 évre szóló szerződés”) és kész volt elfogadni az árkiigazítási záradék felvételét a Narvikkal kötendő szerződésbe.

| (22) | Egy, szintén 1999. április 15-i levélben a NEAS kinyilvánította érdekeltségét a koncessziós árammal kapcsolatos hosszú távú szerződés megkötésében, a szerződéskötéskor történő, egyösszegű átalánykifizetéssel való vásárlás útján, vagy ennek alternatívájaként – eredetileg 60 évre javasolt – hosszú távú bérlettel, a Narvik önkormányzatának történő éves kifizetéssel. |
| --- | --- |

(22)

Egy, szintén 1999. április 15-i levélben a NEAS kinyilvánította érdekeltségét a koncessziós árammal kapcsolatos hosszú távú szerződés megkötésében, a szerződéskötéskor történő, egyösszegű átalánykifizetéssel való vásárlás útján, vagy ennek alternatívájaként – eredetileg 60 évre javasolt – hosszú távú bérlettel, a Narvik önkormányzatának történő éves kifizetéssel.

| (23) | A koncessziós áram témája mellett, megbeszéléseket folytattak a NEAS jövőbeni piaci szerepéről, valamint Narvik önkormányzatának a NEAS tulajdonosaként betöltött szerepéről. |
| --- | --- |

(23)

A koncessziós áram témája mellett, megbeszéléseket folytattak a NEAS jövőbeni piaci szerepéről, valamint Narvik önkormányzatának a NEAS tulajdonosaként betöltött szerepéről.

| (24) | A norvég hatóságok szerint a NEAS abban az időszakban annak lehetett tanúja, hogy széles körű regionális konszolidáció ment végbe a villamosenergia-vállalatok között, valamint nemzeti/nemzetközi üzemeltetők léptek be a helyi piacokra. A NEAS-nak meg kellett erősítenie saját tőkéjét, hogy részesedést szerezhessen más villamosenergia-vállalatokban, különösen a Nordkraft AS-ben. A NEAS szándéknyilatkozatokat írt alá a Hålogaland Kraft AS és a Vesterålskraft AS vállalatokkal is, hogy egy regionális termelővállalatot és egy regionális energiaszállító vállalatot alapítsanak. Ezeket a változásokat 2001. január 1-ével tervezték életbe léptetni. Annak érdekében, hogy a NEAS képes legyen ezen tranzakciók véghezvitelére saját és kölcsöntőke kombinációjával, azt várták, hogy Narvik önkormányzata, amely a NEAS kizárólagos tulajdonosa, további tőkét fektet be a NEAS-ba. |
| --- | --- |

(24)

A norvég hatóságok szerint a NEAS abban az időszakban annak lehetett tanúja, hogy széles körű regionális konszolidáció ment végbe a villamosenergia-vállalatok között, valamint nemzeti/nemzetközi üzemeltetők léptek be a helyi piacokra. A NEAS-nak meg kellett erősítenie saját tőkéjét, hogy részesedést szerezhessen más villamosenergia-vállalatokban, különösen a Nordkraft AS-ben. A NEAS szándéknyilatkozatokat írt alá a Hålogaland Kraft AS és a Vesterålskraft AS vállalatokkal is, hogy egy regionális termelővállalatot és egy regionális energiaszállító vállalatot alapítsanak. Ezeket a változásokat 2001. január 1-ével tervezték életbe léptetni. Annak érdekében, hogy a NEAS képes legyen ezen tranzakciók véghezvitelére saját és kölcsöntőke kombinációjával, azt várták, hogy Narvik önkormányzata, amely a NEAS kizárólagos tulajdonosa, további tőkét fektet be a NEAS-ba.

| (25) | Az önkormányzati tanács 1999. december 16-i ülésén, úgy döntöttek, hogy az önkormányzat NEAS-beli tulajdoni hányadát, a vállalat tőkeigényét és a koncessziós áram kezelését együttesen kell értékelnie egy, a polgármesterből, a polgármester-helyettesből, az ellenzék vezetőjéből, valamint az igazgatóból, az igazgatóhelyettesből és az önkormányzat közbeszerzésért felelős vezetőjéből álló tárgyaló csoportnak. |
| --- | --- |

(25)

Az önkormányzati tanács 1999. december 16-i ülésén, úgy döntöttek, hogy az önkormányzat NEAS-beli tulajdoni hányadát, a vállalat tőkeigényét és a koncessziós áram kezelését együttesen kell értékelnie egy, a polgármesterből, a polgármester-helyettesből, az ellenzék vezetőjéből, valamint az igazgatóból, az igazgatóhelyettesből és az önkormányzat közbeszerzésért felelős vezetőjéből álló tárgyaló csoportnak.

7.   Külső értékelések

| (26) | A NEAS megbízására két jelentést készített el az Arthur Andersen (a továbbiakban: AA) és a Deloitte & Touche (a továbbiakban: DT) a hatósági áras koncessziós áram értékének megállapítása érdekében. Az AA jelentése nettó jelenérték módszert alkalmaz, azonban nem magyarázza nagy részletességgel az alapul szolgáló feltételezéseket. A DT jelentése szintén alkalmaz nettó jelenérték módszert, azonban szélesebb körben kifejti az AA jelentésénél a releváns feltételezések és számítások magyarázatát. A DT jelentése például részletesen magyarázza, hogy miként határozták meg az elvárt megtérülést a tőkeeszköz-árazási modell alapján és hogyan állapították meg a súlyozott átlagos tőkeköltséget. Az elemzés tartalmazza a koncessziós ár kiszámításának részletes leírását is, beleértve a villamos energia árában és a súlyozott átlagos tőkeköltségben bekövetkezett fokozatos változásokra alapozott érzékenységi elemzést. |
| --- | --- |

(26)

A NEAS megbízására két jelentést készített el az Arthur Andersen (a továbbiakban: AA) és a Deloitte & Touche (a továbbiakban: DT) a hatósági áras koncessziós áram értékének megállapítása érdekében. Az AA jelentése nettó jelenérték módszert alkalmaz, azonban nem magyarázza nagy részletességgel az alapul szolgáló feltételezéseket. A DT jelentése szintén alkalmaz nettó jelenérték módszert, azonban szélesebb körben kifejti az AA jelentésénél a releváns feltételezések és számítások magyarázatát. A DT jelentése például részletesen magyarázza, hogy miként határozták meg az elvárt megtérülést a tőkeeszköz-árazási modell alapján és hogyan állapították meg a súlyozott átlagos tőkeköltséget. Az elemzés tartalmazza a koncessziós ár kiszámításának részletes leírását is, beleértve a villamos energia árában és a súlyozott átlagos tőkeköltségben bekövetkezett fokozatos változásokra alapozott érzékenységi elemzést.

| (27) | Narvik önkormányzata két jelentést rendelt meg a Danske Securities-tól (a továbbiakban: DS1 és DS2). Az első jelentésre, a DS1-re vonatkozóan, a Danske Securities arra kapott megbízást, hogy értékelje, vajon az önkormányzatnak el kellene-e adnia a piacon a koncessziós áramra való jogosultságát vagy át kellene-e adnia a NEAS-nak. A DS1-ben a Danske Securities, saját kezdeményezésére, becslést adott a koncessziós áram jogosultságának értékére, 50 éves időtartamra vonatkozóan. A villamos energia árának jövőbeni alakulására vonatkozóan tett feltételezéseitől eltekintve, a Danske Securities csupán korlátozott útmutatást adott arról, hogy a koncessziós áramra való jogosultság értéke miként került kiszámításra. |
| --- | --- |

(27)

Narvik önkormányzata két jelentést rendelt meg a Danske Securities-tól (a továbbiakban: DS1 és DS2). Az első jelentésre, a DS1-re vonatkozóan, a Danske Securities arra kapott megbízást, hogy értékelje, vajon az önkormányzatnak el kellene-e adnia a piacon a koncessziós áramra való jogosultságát vagy át kellene-e adnia a NEAS-nak. A DS1-ben a Danske Securities, saját kezdeményezésére, becslést adott a koncessziós áram jogosultságának értékére, 50 éves időtartamra vonatkozóan. A villamos energia árának jövőbeni alakulására vonatkozóan tett feltételezéseitől eltekintve, a Danske Securities csupán korlátozott útmutatást adott arról, hogy a koncessziós áramra való jogosultság értéke miként került kiszámításra.

| (28) | A DS2-ben a Danske Securities a következő 3 piaci szereplőtől kért árra és költségre vonatkozó becsléseket: a CBF Kraftmegling AS (a továbbiakban: CBF), a Norwegian Energy Brokers AS (a továbbiakban: NEB) és a Statkraft SF (a továbbiakban: Statskraft). E becslésekre alapozva, a Danske Securities kiszámította a koncessziós áramra való jogosultság becsült piaci értékét. A CBF várakozásai szerint alapesetben ez 127 millió NOK-ra becsülhető. A NEB várakozásai szerint alapesetben ez 75 millió NOK-ra becsülhető. Mivel a NEB nem igazította az ár és költségbecslését az inflációhoz, a Danske Securities hangsúlyozta, hogy nem találta hitelt érdemlőnek a NEB várakozásait. A Statkraft becslései 115-140 millió NOK közötti összeget eredményeztek. A három értékbecslés alapján a Danske Securities azt a következtetést vonta le, hogy a koncessziós áramra való jogosultság becsült nettó jelenértéke 100-140 millió NOK között lehet. |
| --- | --- |

(28)

A DS2-ben a Danske Securities a következő 3 piaci szereplőtől kért árra és költségre vonatkozó becsléseket: a CBF Kraftmegling AS (a továbbiakban: CBF), a Norwegian Energy Brokers AS (a továbbiakban: NEB) és a Statkraft SF (a továbbiakban: Statskraft). E becslésekre alapozva, a Danske Securities kiszámította a koncessziós áramra való jogosultság becsült piaci értékét. A CBF várakozásai szerint alapesetben ez 127 millió NOK-ra becsülhető. A NEB várakozásai szerint alapesetben ez 75 millió NOK-ra becsülhető. Mivel a NEB nem igazította az ár és költségbecslését az inflációhoz, a Danske Securities hangsúlyozta, hogy nem találta hitelt érdemlőnek a NEB várakozásait. A Statkraft becslései 115-140 millió NOK közötti összeget eredményeztek. A három értékbecslés alapján a Danske Securities azt a következtetést vonta le, hogy a koncessziós áramra való jogosultság becsült nettó jelenértéke 100-140 millió NOK között lehet.

| (29) | A négy jelentés összefoglalását az alábbi táblázat mutatja. A következőkben ezekre a jelentésekre, mint „a négy jelentés” történik hivatkozás.











  A jelentés | A jelentés szerzője | A jelentéstétel időpontja | A jelentés elkészítésére megbízást adott | Az értékelt koncessziós áram volumene (GWh-ban) (14) | Időtartam (években) | Becsült nettó jelenérték (millió NOK) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AA | Arthur Andersen | 1999.5.20. | NEAS | 115,3 | 50 | 71,4-117,4 (15) |
| DS1 | Danske Securities | 2000.2.14. | Narvik | 116,3 | 50 | 80-145 |
| DS2 | Danske Securities | 2000.2.23. | Narvik | 116,3 | 50 | 100-140 |
| DT | Deloitte & Touche | 2000.5.3. | NEAS | 116,3 | 50,5 | 110-130 |

(29)

A négy jelentés összefoglalását az alábbi táblázat mutatja. A következőkben ezekre a jelentésekre, mint „a négy jelentés” történik hivatkozás.

A jelentés

A jelentés szerzője

A jelentéstétel időpontja

A jelentés elkészítésére megbízást adott

Az értékelt koncessziós áram volumene (GWh-ban) (14)

Időtartam (években)

Becsült nettó jelenérték (millió NOK)

AA

Arthur Andersen

1999.5.20.

NEAS

115,3

50

71,4-117,4 (15)

DS1

Danske Securities

2000.2.14.

Narvik

116,3

50

80-145

DS2

Danske Securities

2000.2.23.

Narvik

116,3

50

100-140

DT

Deloitte & Touche

2000.5.3.

NEAS

116,3

50,5

110-130

8.   Belső értékelések

| (30) | A külső értékeléseken felül, Narvik önkormányzatának közbeszerzésért felelős vezetője elkészítette saját értékelését. |
| --- | --- |

(30)

A külső értékeléseken felül, Narvik önkormányzatának közbeszerzésért felelős vezetője elkészítette saját értékelését.

| (31) | Az 1999 októberében a végrehajtó bizottság részére benyújtott első értékelésében arra a következtetésre jutott, hogy a 10 és 40 év közötti futamidejűként meghatározott hosszú távú szerződésekkel kapcsolatban nagyon magas az átfogó kockázat az önkormányzat számára. |
| --- | --- |

(31)

Az 1999 októberében a végrehajtó bizottság részére benyújtott első értékelésében arra a következtetésre jutott, hogy a 10 és 40 év közötti futamidejűként meghatározott hosszú távú szerződésekkel kapcsolatban nagyon magas az átfogó kockázat az önkormányzat számára.

| (32) | A második értékelésében, amelyet 2000. március 16-án a tárgyaló csoportnak mutatott be, a koncessziós áram kezelésére vonatkozó különböző opciókat tárgyalt. Addigra azonban a tárgyaló csoport a közbeszerzésért felelős vezető megbízatásának terjedelmét leszűkítette kizárólag a három forgatókönyv (mindegyik magában foglalta Narvik koncessziós áramra való jogosultságának a NEAS számára történő átadását 50 évre, valamint tulajdonrészének csökkentését a NEAS-ban) kockázatainak, elszámolási idejének, adóügyi vonatkozásainak és az azokhoz kapcsolódó profitmaximalizálásnak az értékelésére. Ennek ellenére a második értékelésében, a közbeszerzésért felelős vezető figyelmét továbbra is a szerződés hosszának fontosságára összpontosította. A koncessziós áramra való jogosultság határértékéről szóló értékelése idővel a következő volt, hogy „...az olyan nagyon hosszú időre, mint 50 évre szóló szerződés megkötése nagyon kevés hozzáadott értéket ad számunkra, eladókra a rövidebb idejű szerződésekhez képest (például 20 évre kötött szerződés 83 millió NOK értékben)”. |
| --- | --- |

(32)

A második értékelésében, amelyet 2000. március 16-án a tárgyaló csoportnak mutatott be, a koncessziós áram kezelésére vonatkozó különböző opciókat tárgyalt. Addigra azonban a tárgyaló csoport a közbeszerzésért felelős vezető megbízatásának terjedelmét leszűkítette kizárólag a három forgatókönyv (mindegyik magában foglalta Narvik koncessziós áramra való jogosultságának a NEAS számára történő átadását 50 évre, valamint tulajdonrészének csökkentését a NEAS-ban) kockázatainak, elszámolási idejének, adóügyi vonatkozásainak és az azokhoz kapcsolódó profitmaximalizálásnak az értékelésére. Ennek ellenére a második értékelésében, a közbeszerzésért felelős vezető figyelmét továbbra is a szerződés hosszának fontosságára összpontosította. A koncessziós áramra való jogosultság határértékéről szóló értékelése idővel a következő volt, hogy „...az olyan nagyon hosszú időre, mint 50 évre szóló szerződés megkötése nagyon kevés hozzáadott értéket ad számunkra, eladókra a rövidebb idejű szerződésekhez képest (például 20 évre kötött szerződés 83 millió NOK értékben)”.

| (33) | A hosszú távú szerződések előnyeivel és hátrányaival kapcsolatos belső megbeszéléseket követően, a tárgyaló csoport megtette ajánlását az önkormányzati tanács felé, amelyben 50 és fél év időtartamra szóló szerződést ajánlott, amely megfelelő arra, hogy csökkentse az önkormányzat kockázatát, és biztosítsa a hosszú távú tervezést. |
| --- | --- |

(33)

A hosszú távú szerződések előnyeivel és hátrányaival kapcsolatos belső megbeszéléseket követően, a tárgyaló csoport megtette ajánlását az önkormányzati tanács felé, amelyben 50 és fél év időtartamra szóló szerződést ajánlott, amely megfelelő arra, hogy csökkentse az önkormányzat kockázatát, és biztosítsa a hosszú távú tervezést.

9.   A koncessziós áram értékesítése

| (34) | A NEAS csak a 116,3 GWh hatósági áras koncessziós áram megvásárlására törekedett. A vállalattal folytatott tárgyalások során, Narvik azonban ragaszkodott, hogy a koncessziós áramra vonatkozó jogosultságát teljes mértékben vásárolják meg és így a 11,7 GWh költségalapú áron értékesített koncessziós áramot kezeljék a hatósági áras koncessziós árammal egy csomagban. |
| --- | --- |

(34)

A NEAS csak a 116,3 GWh hatósági áras koncessziós áram megvásárlására törekedett. A vállalattal folytatott tárgyalások során, Narvik azonban ragaszkodott, hogy a koncessziós áramra vonatkozó jogosultságát teljes mértékben vásárolják meg és így a 11,7 GWh költségalapú áron értékesített koncessziós áramot kezeljék a hatósági áras koncessziós árammal egy csomagban.

| (35) | 2000 májusában, a felek végül megállapodtak, hogy a teljes 128 GWh koncessziós áramot beemelik a megállapodásba és a NEAS 120 millió NOK-ot fizet a hatósági áras koncessziós áramért, valamint 6 millió NOK-ot a költségalapú áron értékesített koncessziós áramért. |
| --- | --- |

(35)

2000 májusában, a felek végül megállapodtak, hogy a teljes 128 GWh koncessziós áramot beemelik a megállapodásba és a NEAS 120 millió NOK-ot fizet a hatósági áras koncessziós áramért, valamint 6 millió NOK-ot a költségalapú áron értékesített koncessziós áramért.

| (36) | 2000. május 25-én, az önkormányzati tanács hivatalosan döntött arról, hogy az önkormányzatnak értékesítenie kell a NEAS részére 50 és fél évre 126 millió NOK összegért az évi 128 GWh koncessziós áramra való jogosultságát. |
| --- | --- |

(36)

2000. május 25-én, az önkormányzati tanács hivatalosan döntött arról, hogy az önkormányzatnak értékesítenie kell a NEAS részére 50 és fél évre 126 millió NOK összegért az évi 128 GWh koncessziós áramra való jogosultságát.

| (37) | 2000. október 16-án Narvik és a NEAS hivatalossá tette a megállapodást a szerződés aláírásával, amelyben Narvik a fenti feltételekkel értékesítette a koncessziós áramra vonatkozó jogosultságát. A szerződésbe nem foglaltak árkiigazító mechanizmust, és a vételárat előre egy átalányösszegben kellett kifizetni. |
| --- | --- |

(37)

2000. október 16-án Narvik és a NEAS hivatalossá tette a megállapodást a szerződés aláírásával, amelyben Narvik a fenti feltételekkel értékesítette a koncessziós áramra vonatkozó jogosultságát. A szerződésbe nem foglaltak árkiigazító mechanizmust, és a vételárat előre egy átalányösszegben kellett kifizetni.

| (38) | 2000. november 29-én Narvik önkormányzata és a NEAS kiegészítő megállapodást írt alá, amely szerint a NEAS a koncessziós áramra való jogosultság megvásárlásáért köteles Narvik önkormányzatának 60 millió NOK-ot készpénzben megfizetni, valamint a fennmaradó 66 millió NOK-ot a NEAS-nak (amely akkor még Narvik önkormányzatának 100 %-os tulajdonában állt) juttatott természetbeni sajáttőke-hozzájárulásként teljesíteni. |
| --- | --- |

(38)

2000. november 29-én Narvik önkormányzata és a NEAS kiegészítő megállapodást írt alá, amely szerint a NEAS a koncessziós áramra való jogosultság megvásárlásáért köteles Narvik önkormányzatának 60 millió NOK-ot készpénzben megfizetni, valamint a fennmaradó 66 millió NOK-ot a NEAS-nak (amely akkor még Narvik önkormányzatának 100 %-os tulajdonában állt) juttatott természetbeni sajáttőke-hozzájárulásként teljesíteni.

10.   A NEAS részvényeinek eladása

| (39) | 2001-ben Narvik önkormányzata a NEAS-ban meglévő részesedésének 49,99 %-át eladta a Vesterålskraft AS-nak és a Hålogalandskraft AS-nak. |
| --- | --- |

(39)

2001-ben Narvik önkormányzata a NEAS-ban meglévő részesedésének 49,99 %-át eladta a Vesterålskraft AS-nak és a Hålogalandskraft AS-nak.

11.   A norvég hatóságok észrevételei

| (40) | A norvég hatóságok azon a véleményen vannak, hogy a szerződést a NEAS-szal piaci feltételek mellett kötötték. A hatóságok először is hangsúlyozzák, hogy a megállapodást azért kellett megkötni, mert Narvik önkormányzata pénzügyi szempontból nehéz helyzetben volt és szüksége volt likvid tőkére. Másodszor a NEAS-t fel kellett tőkésíteni, hogy a vállalat átalakításával egy nagyobb regionális vállalatot hozzanak létre. Végezetül, a szerződés megkötésének időpontjában az önkormányzat a koncessziós áramot veszteséggel adta el, mivel a koncessziós áram ára magasabb volt, mint a piaci ár. Példaként, az 1999. április és 1999. december közötti időszakban, Narviknak 2,3 millió NOK összegű vesztesége keletkezett a koncessziós áram eladása kapcsán. |
| --- | --- |

(40)

A norvég hatóságok azon a véleményen vannak, hogy a szerződést a NEAS-szal piaci feltételek mellett kötötték. A hatóságok először is hangsúlyozzák, hogy a megállapodást azért kellett megkötni, mert Narvik önkormányzata pénzügyi szempontból nehéz helyzetben volt és szüksége volt likvid tőkére. Másodszor a NEAS-t fel kellett tőkésíteni, hogy a vállalat átalakításával egy nagyobb regionális vállalatot hozzanak létre. Végezetül, a szerződés megkötésének időpontjában az önkormányzat a koncessziós áramot veszteséggel adta el, mivel a koncessziós áram ára magasabb volt, mint a piaci ár. Példaként, az 1999. április és 1999. december közötti időszakban, Narviknak 2,3 millió NOK összegű vesztesége keletkezett a koncessziós áram eladása kapcsán.

| (41) | A szabályozási kockázat kérdését illetően, a norvég hatóságok kifejtették, hogy a NEAS visel minden kockázatot. A hatóságok azzal érveltek, hogy valószínűleg inkább a koncessziós áram mennyiségének csökkenése, és nem a növekedése jelent kockázatot, ami csökkenti a támogatás valószínűségét. |
| --- | --- |

(41)

A szabályozási kockázat kérdését illetően, a norvég hatóságok kifejtették, hogy a NEAS visel minden kockázatot. A hatóságok azzal érveltek, hogy valószínűleg inkább a koncessziós áram mennyiségének csökkenése, és nem a növekedése jelent kockázatot, ami csökkenti a támogatás valószínűségét.

| (42) | A norvég hatóságok úgy érvelnek, hogy az 50 és fél évre szóló megállapodásra vonatkozóan egy erőmű végleges eladása a megfelelő piaci viszonyítási alap és, hogy a releváns különbségek kiigazításával, a NEAS által kapott árak összhangban álltak az erőművek eladásából származó árak szintjével ugyanebben az időszakban. |
| --- | --- |

(42)

A norvég hatóságok úgy érvelnek, hogy az 50 és fél évre szóló megállapodásra vonatkozóan egy erőmű végleges eladása a megfelelő piaci viszonyítási alap és, hogy a releváns különbségek kiigazításával, a NEAS által kapott árak összhangban álltak az erőművek eladásából származó árak szintjével ugyanebben az időszakban.

| (43) | A 2000-ben történt erőmű eladások árairól szóló adatokra vonatkozóan, a norvég hatóságok a villamosenergia-piacnak a 2000. évre vonatkozóan a Pareto által elvégzett úgynevezett valós idejű felülvizsgálatára (a továbbiakban: Pareto felülvizsgálat) hivatkoznak. Ebből a felülvizsgálatból az derül ki, hogy a 2000-ben értékesített erőművek esetében a piaci árak 1,64 és 1,77 NOK/KWh éves termelési kapacitás között változtak. Narvik önkormányzata koncessziós áramra való jogosultságának eladása kb. 1,00 NOK/KWh éves termelési kapacitással egyezik meg. A norvég hatóságok szerint a számadatok közötti különbséget az alábbi tényezőkkel lehet magyarázni. |
| --- | --- |

(43)

A 2000-ben történt erőmű eladások árairól szóló adatokra vonatkozóan, a norvég hatóságok a villamosenergia-piacnak a 2000. évre vonatkozóan a Pareto által elvégzett úgynevezett valós idejű felülvizsgálatára (a továbbiakban: Pareto felülvizsgálat) hivatkoznak. Ebből a felülvizsgálatból az derül ki, hogy a 2000-ben értékesített erőművek esetében a piaci árak 1,64 és 1,77 NOK/KWh éves termelési kapacitás között változtak. Narvik önkormányzata koncessziós áramra való jogosultságának eladása kb. 1,00 NOK/KWh éves termelési kapacitással egyezik meg. A norvég hatóságok szerint a számadatok közötti különbséget az alábbi tényezőkkel lehet magyarázni.

| (44) | Először is, 2000-ben a jellemző működési költségek, beleértve a folyamatban lévő újbóli beruházásokat (értékcsökkenés nélkül) újabb erőmű esetében kb. 0,05 NOK/KWh/év voltak (plusz betáplálási költségek). A NEAS várható folyamatos kifizetése kettős volt; kb. 0,10 NOK/KWh/év (plusz betáplálási költségek) a hatósági áras koncessziós áramra vonatkozóan, valamint 0,14 és 0,178 NOK/KWh/év (plusz betáplálási költségek) az 1959. április 10. előtti koncessziós áramra vonatkozóan. 2000-ben a várható piaci ár kb. 0,12 NOK/KWh volt. Így a 2000. évi forgatókönyv 0,07 NOK/KWh nettó profitot eredményezne az erőmű tulajdonosának, a koncessziós áram 0,02 NOK/KWh árához képest. A szerződés megkötésének időpontjában, a becsült 2010-es ár 0,20 NOK volt. E becslés alapján, a 2010. évi forgatókönyv 0,15 NOK/KWh nettó profitot eredményezne az erőmű tulajdonosának, a koncessziós áram 0,10 NOK/KWh árához képest. |
| --- | --- |

(44)

Először is, 2000-ben a jellemző működési költségek, beleértve a folyamatban lévő újbóli beruházásokat (értékcsökkenés nélkül) újabb erőmű esetében kb. 0,05 NOK/KWh/év voltak (plusz betáplálási költségek). A NEAS várható folyamatos kifizetése kettős volt; kb. 0,10 NOK/KWh/év (plusz betáplálási költségek) a hatósági áras koncessziós áramra vonatkozóan, valamint 0,14 és 0,178 NOK/KWh/év (plusz betáplálási költségek) az 1959. április 10. előtti koncessziós áramra vonatkozóan. 2000-ben a várható piaci ár kb. 0,12 NOK/KWh volt. Így a 2000. évi forgatókönyv 0,07 NOK/KWh nettó profitot eredményezne az erőmű tulajdonosának, a koncessziós áram 0,02 NOK/KWh árához képest. A szerződés megkötésének időpontjában, a becsült 2010-es ár 0,20 NOK volt. E becslés alapján, a 2010. évi forgatókönyv 0,15 NOK/KWh nettó profitot eredményezne az erőmű tulajdonosának, a koncessziós áram 0,10 NOK/KWh árához képest.

| (45) | Másodszor a norvég hatóságok azzal érvelnek, hogy a Pareto felülvizsgálatban szereplő öt erőmű eladási árát csökkenteni kell kb. 10-15 %-kal, amennyiben 4 %-os tőkésítési rátát alkalmaznak a határozatlan idejű (25-ös tőkésítési tényező) és az 50 évre szóló (21,48-as tőkésítési tényező) tőkésítés közötti különbség pótlására. |
| --- | --- |

(45)

Másodszor a norvég hatóságok azzal érvelnek, hogy a Pareto felülvizsgálatban szereplő öt erőmű eladási árát csökkenteni kell kb. 10-15 %-kal, amennyiben 4 %-os tőkésítési rátát alkalmaznak a határozatlan idejű (25-ös tőkésítési tényező) és az 50 évre szóló (21,48-as tőkésítési tényező) tőkésítés közötti különbség pótlására.

| (46) | A norvég hatóságok hozzátették továbbá, hogy az első éveknek van a legnagyobb hatása a nettó jelenérték kiszámítására és a tulajdonosnak az újbóli beruházás miatt felmerülő súlyos költségei jellemzően csak későbbi szakaszban jelentkeznek, ezért csekély csökkentő hatása van a nettó jelenérték kiszámítására. |
| --- | --- |

(46)

A norvég hatóságok hozzátették továbbá, hogy az első éveknek van a legnagyobb hatása a nettó jelenérték kiszámítására és a tulajdonosnak az újbóli beruházás miatt felmerülő súlyos költségei jellemzően csak későbbi szakaszban jelentkeznek, ezért csekély csökkentő hatása van a nettó jelenérték kiszámítására.

| (47) | Ezt figyelembe véve, a norvég hatóságok azzal érvelnek, hogy szoros korreláció van, egyrészt a kb. 1,64 – 1,77 NOK/KWh éves termelési kapacitású erőművek értékesítése, másrészt a kb. 1,00 NOK/KWh koncessziós áram bérlete (fizetés a villamos energiához való hozzáférésért 50 és fél évig) között. |
| --- | --- |

(47)

Ezt figyelembe véve, a norvég hatóságok azzal érvelnek, hogy szoros korreláció van, egyrészt a kb. 1,64 – 1,77 NOK/KWh éves termelési kapacitású erőművek értékesítése, másrészt a kb. 1,00 NOK/KWh koncessziós áram bérlete (fizetés a villamos energiához való hozzáférésért 50 és fél évig) között.

| (48) | A norvég hatóságok így azzal érvelnek, hogy a fenti tényezőket korrigáló összehasonlítás azt mutatja, hogy a NEAS által a koncessziós áramért fizetett ár összehasonlítható volt az ugyanabban az időben eladott erőművek árával és hozzáteszik, hogy az ár szintjére vonatkozó következtetésre a DT jelentése és a két DS jelentés szolgált alapul, amely időben megelőzte a koncessziós áramra vonatkozó 50 és fél évre szóló megállapodás megkötését. |
| --- | --- |

(48)

A norvég hatóságok így azzal érvelnek, hogy a fenti tényezőket korrigáló összehasonlítás azt mutatja, hogy a NEAS által a koncessziós áramért fizetett ár összehasonlítható volt az ugyanabban az időben eladott erőművek árával és hozzáteszik, hogy az ár szintjére vonatkozó következtetésre a DT jelentése és a két DS jelentés szolgált alapul, amely időben megelőzte a koncessziós áramra vonatkozó 50 és fél évre szóló megállapodás megkötését.

| (49) | A Hatóságnak a hatóságok általi földterület- és épületértékesítés állami támogatási elemeiről szóló iránymutatásaira (a továbbiakban: iránymutatások) (16) hivatkozva, a norvég hatóságok azzal érvelnek, hogy a kompetitív és feltétel nélküli tendereljárás csak az egyik módszer, amelyet a Hatóság elismer a piaci árak meghatározásához a közvagyon eladására vonatkozóan. A norvég hatóságok hangsúlyozzák, hogy az iránymutatásokban a Hatóság azt is elismeri, hogy független szakértő értékelésére alapozva meg lehet határozni a támogatástól mentes piaci árat. A norvég hatóságok megjegyzik, hogy a DT és a két DS jelentést még az 50 és fél évre szóló szerződés megkötése előtt készítették. A második DS jelentés „közvetlen piackutatás” alapján határozta meg az értéket, amely a norvég hatóságok szerint a tendereljáráséhoz hasonló piaci tesztelést eredményezett. A norvég hatóságok azt is megjegyezték, hogy a végső ár a három becslés felső szintjén belül maradt. |
| --- | --- |

(49)

A Hatóságnak a hatóságok általi földterület- és épületértékesítés állami támogatási elemeiről szóló iránymutatásaira (a továbbiakban: iránymutatások) (16) hivatkozva, a norvég hatóságok azzal érvelnek, hogy a kompetitív és feltétel nélküli tendereljárás csak az egyik módszer, amelyet a Hatóság elismer a piaci árak meghatározásához a közvagyon eladására vonatkozóan. A norvég hatóságok hangsúlyozzák, hogy az iránymutatásokban a Hatóság azt is elismeri, hogy független szakértő értékelésére alapozva meg lehet határozni a támogatástól mentes piaci árat. A norvég hatóságok megjegyzik, hogy a DT és a két DS jelentést még az 50 és fél évre szóló szerződés megkötése előtt készítették. A második DS jelentés „közvetlen piackutatás” alapján határozta meg az értéket, amely a norvég hatóságok szerint a tendereljáráséhoz hasonló piaci tesztelést eredményezett. A norvég hatóságok azt is megjegyezték, hogy a végső ár a három becslés felső szintjén belül maradt.

| (50) | A norvég hatóságok továbbá azzal is érveltek, hogy megfelelő volt, hogy nem foglalták bele az árkiigazítási záradékot, mivel a vételi árat egy összegben fizették meg és nem folyamatosan. A norvég hatóságok azzal érvelnek, hogy, mivel a vételárat szerződéskötéskor – részben készpénzben és részben természetbeni hozzájárulásként – kiegyenlítették hasonlóan egy erőmű végleges értékesítéséhez, ezért „természetellenes és nagyon szokatlan” lett volna árkiigazítási mechanizmust belefoglalni. A norvég hatóságok továbbá azzal érvelnek, hogy a természetbeni hozzájárulás modellje alapján egy későbbi kiigazítás valószínűleg jogellenes lenne a korlátolt felelősségű társaságokról szóló törvény értelmében (17). |
| --- | --- |

(50)

A norvég hatóságok továbbá azzal is érveltek, hogy megfelelő volt, hogy nem foglalták bele az árkiigazítási záradékot, mivel a vételi árat egy összegben fizették meg és nem folyamatosan. A norvég hatóságok azzal érvelnek, hogy, mivel a vételárat szerződéskötéskor – részben készpénzben és részben természetbeni hozzájárulásként – kiegyenlítették hasonlóan egy erőmű végleges értékesítéséhez, ezért „természetellenes és nagyon szokatlan” lett volna árkiigazítási mechanizmust belefoglalni. A norvég hatóságok továbbá azzal érvelnek, hogy a természetbeni hozzájárulás modellje alapján egy későbbi kiigazítás valószínűleg jogellenes lenne a korlátolt felelősségű társaságokról szóló törvény értelmében (17).

12.   Harmadik felek észrevételei

| (51) | Egy harmadik fél, a NEAS (jelenleg Nordkraft), észrevételeket nyújtott be a 393/11/COL határozattal kapcsolatban. A NEAS lényegében egyetért a norvég hatóságok véleményével. |
| --- | --- |

(51)

Egy harmadik fél, a NEAS (jelenleg Nordkraft), észrevételeket nyújtott be a 393/11/COL határozattal kapcsolatban. A NEAS lényegében egyetért a norvég hatóságok véleményével.

II.   ÉRTÉKELÉS

1.   Állami támogatás megléte

| (52) | Az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése a következőképpen rendelkezik:

  „Ha e megállapodás másként nem rendelkezik, összeegyeztethetetlen az e megállapodásban foglaltak érvényesülésével az EK-tagállamok vagy az EFTA-államok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a Szerződő Felek közötti kereskedelmet.” |
| --- | --- |

(52)

Az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése a következőképpen rendelkezik:

„Ha e megállapodás másként nem rendelkezik, összeegyeztethetetlen az e megállapodásban foglaltak érvényesülésével az EK-tagállamok vagy az EFTA-államok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a Szerződő Felek közötti kereskedelmet.”

| (53) | Ebből a rendelkezésből következik, hogy az állami támogatás megvalósulásához az intézkedésnek gazdasági előnyt kell biztosítania a kedvezményezett számára. A következőkben a Hatóság értékeli, hogy ez esetben szó van-e ilyen gazdasági előnyről. |
| --- | --- |

(53)

Ebből a rendelkezésből következik, hogy az állami támogatás megvalósulásához az intézkedésnek gazdasági előnyt kell biztosítania a kedvezményezett számára. A következőkben a Hatóság értékeli, hogy ez esetben szó van-e ilyen gazdasági előnyről.

2.   Gazdasági előny

| (54) | Az Európai Unió Bírósága kijelentette, hogy annak megerősítése érdekében, hogy egy állami intézkedés támogatásnak minősül-e, szükség van annak megállapítására, hogy vajon a kedvezményezett vállalat olyan gazdasági előnyben részesül-e, amelyhez rendes piaci feltételek között nem jutott volna hozzá (18). A gazdasági előny meglétének értékelésére, a Hatóság a (feltételezett) piacgazdasági befektető elvét alkalmazza (19). |
| --- | --- |

(54)

Az Európai Unió Bírósága kijelentette, hogy annak megerősítése érdekében, hogy egy állami intézkedés támogatásnak minősül-e, szükség van annak megállapítására, hogy vajon a kedvezményezett vállalat olyan gazdasági előnyben részesül-e, amelyhez rendes piaci feltételek között nem jutott volna hozzá (18). A gazdasági előny meglétének értékelésére, a Hatóság a (feltételezett) piacgazdasági befektető elvét alkalmazza (19).

| (55) | Amennyiben a szóban forgó ügyletet a piacgazdasági befektető elvével összhangban hajtották végre, pl. ha az önkormányzat a koncessziós áramra való jogosultságot piaci értékén értékesítette és az ár, valamint az ügylet feltételei a körültekintő piacgazdasági magánbefektető számára is elfogadhatóak lettek volna, az ügylet nem részesíti gazdasági előnyben a NEAS-t és így nem foglal magában állami támogatást. Ellenben, az ügylet állami támogatást foglalhat magában, amennyiben nem piaci áron hajtották végre. |
| --- | --- |

(55)

Amennyiben a szóban forgó ügyletet a piacgazdasági befektető elvével összhangban hajtották végre, pl. ha az önkormányzat a koncessziós áramra való jogosultságot piaci értékén értékesítette és az ár, valamint az ügylet feltételei a körültekintő piacgazdasági magánbefektető számára is elfogadhatóak lettek volna, az ügylet nem részesíti gazdasági előnyben a NEAS-t és így nem foglal magában állami támogatást. Ellenben, az ügylet állami támogatást foglalhat magában, amennyiben nem piaci áron hajtották végre.

| (56) | Az értékelés elkészítésekor a Hatóság nem helyettesítheti az önkormányzat üzleti döntését a sajátjával, ami azt jelenti, hogy az önkormányzat – mint a koncessziós áram jogosultja– mozgástérrel rendelkezik annak eldöntésére, hogy milyen módon működik rendes versenyfeltételek között. |
| --- | --- |

(56)

Az értékelés elkészítésekor a Hatóság nem helyettesítheti az önkormányzat üzleti döntését a sajátjával, ami azt jelenti, hogy az önkormányzat – mint a koncessziós áram jogosultja– mozgástérrel rendelkezik annak eldöntésére, hogy milyen módon működik rendes versenyfeltételek között.

| (57) | Az önkormányzat és a NEAS között megkötött szerződés értékelésének az ár és a feltételek vonatkozásában a szerződés megkötésének időpontjában Narvik önkormányzata számára rendelkezésre álló információkon kell alapulnia. Általánosságban véve egy megalapozott előzetes értékelés elegendő lenne annak kizárásához, hogy állami támogatás valósul meg, még akkor is, ha ez az értékelés olyan feltételezésekre támaszkodott, amelyek utólag helytelennek bizonyultak. |
| --- | --- |

(57)

Az önkormányzat és a NEAS között megkötött szerződés értékelésének az ár és a feltételek vonatkozásában a szerződés megkötésének időpontjában Narvik önkormányzata számára rendelkezésre álló információkon kell alapulnia. Általánosságban véve egy megalapozott előzetes értékelés elegendő lenne annak kizárásához, hogy állami támogatás valósul meg, még akkor is, ha ez az értékelés olyan feltételezésekre támaszkodott, amelyek utólag helytelennek bizonyultak.

| (58) | Ezért a Hatóság a következőkben értékeli, hogy Narvik önkormányzata piaci magánbefektetőként járt-e el, amikor szerződést kötött koncessziós áramra való jogosultságának értékesítésére. |
| --- | --- |

(58)

Ezért a Hatóság a következőkben értékeli, hogy Narvik önkormányzata piaci magánbefektetőként járt-e el, amikor szerződést kötött koncessziós áramra való jogosultságának értékesítésére.

| (59) | A Hatóság tisztában van az ügylet megkötésének körülményeivel. A norvég hatóságok által szolgáltatott információk alapján a Hatóság úgy értelmezi, hogy a szerződés megkötésének időpontjában az önkormányzat helyzete szükségessé tette mind a likviditáshoz való hozzáférést (hiteltörlesztési kötelezettségének teljesítése érdekében), mind NEAS-nak történő tőkejuttatást. Ezen felül meg kell jegyezni, hogy a korlátolt felelősségű társaságokról szóló törvény korlátozta annak lehetőségét, hogy árkiigazítási mechanizmust foglaljanak bele a szerződésbe természetbeni hozzájárulás esetén. 1999-ben a 2000. évi adásvételi megállapodás megkötése előtt, Narvik önkormányzatának további vesztesége keletkezett a koncessziós áramának értékesítésével kapcsolatosan. Az önkormányzat ezért úgy döntött, hogy hosszú távra értékesíti a koncessziós áramra való jogosultságát, ugyanakkor azzal a hangsúlyozott stratégiájával összhangban jár el, amelynek célja, hogy maximalizálja a koncessziós áram megtérülését. |
| --- | --- |

(59)

A Hatóság tisztában van az ügylet megkötésének körülményeivel. A norvég hatóságok által szolgáltatott információk alapján a Hatóság úgy értelmezi, hogy a szerződés megkötésének időpontjában az önkormányzat helyzete szükségessé tette mind a likviditáshoz való hozzáférést (hiteltörlesztési kötelezettségének teljesítése érdekében), mind NEAS-nak történő tőkejuttatást. Ezen felül meg kell jegyezni, hogy a korlátolt felelősségű társaságokról szóló törvény korlátozta annak lehetőségét, hogy árkiigazítási mechanizmust foglaljanak bele a szerződésbe természetbeni hozzájárulás esetén. 1999-ben a 2000. évi adásvételi megállapodás megkötése előtt, Narvik önkormányzatának további vesztesége keletkezett a koncessziós áramának értékesítésével kapcsolatosan. Az önkormányzat ezért úgy döntött, hogy hosszú távra értékesíti a koncessziós áramra való jogosultságát, ugyanakkor azzal a hangsúlyozott stratégiájával összhangban jár el, amelynek célja, hogy maximalizálja a koncessziós áram megtérülését.

| (60) | A norvég hatóságok azzal érveltek, hogy a Hatóságnak képesnek kellene lennie a gazdasági előny meglétének kizárására az iránymutatásokban lefektetett elveknek a jelen esetre történő alkalmazása alapján. A Hatóság megjegyezi, hogy bár az iránymutatások nem alkalmazandóak a koncessziós áram vásárlására vonatkozó jog eladására, az iránymutatások valóban előírnak két módszert, amelyekkel a hatóságok rendes esetben megkaphatják a piaci árat a hatóságok általi földterület- és épületértékesítés során, és ennek megfelelően biztosíthatják, hogy az eladás nem tartalmaz állami támogatást. Az első módszer a támogatási elem kizárására a feltételmentes pályázati eljárás útján történő értékesítés. A második módszer egy független szakértő értékelése alapján megállapított áron történő eladás, amely értékelést az általánosan elfogadott értékelési standardokkal összhangban végeznek el. |
| --- | --- |

(60)

A norvég hatóságok azzal érveltek, hogy a Hatóságnak képesnek kellene lennie a gazdasági előny meglétének kizárására az iránymutatásokban lefektetett elveknek a jelen esetre történő alkalmazása alapján. A Hatóság megjegyezi, hogy bár az iránymutatások nem alkalmazandóak a koncessziós áram vásárlására vonatkozó jog eladására, az iránymutatások valóban előírnak két módszert, amelyekkel a hatóságok rendes esetben megkaphatják a piaci árat a hatóságok általi földterület- és épületértékesítés során, és ennek megfelelően biztosíthatják, hogy az eladás nem tartalmaz állami támogatást. Az első módszer a támogatási elem kizárására a feltételmentes pályázati eljárás útján történő értékesítés. A második módszer egy független szakértő értékelése alapján megállapított áron történő eladás, amely értékelést az általánosan elfogadott értékelési standardokkal összhangban végeznek el.

| (61) | A Hatóság megjegyzi, hogy vagyoneszközöknek feltételmentes pályázati eljárás útján történő értékesítése rendes körülmények között kizárja a gazdasági előny meglétét. Legalábbis a valóban nyílt eljárások során, amelyekben több mint egy ajánlattevő szerepel (20). Narvik önkormányzatának a koncessziós áramra való jogosultságát azonban nem feltételmentes pályázati eljárás útján értékesítették. |
| --- | --- |

(61)

A Hatóság megjegyzi, hogy vagyoneszközöknek feltételmentes pályázati eljárás útján történő értékesítése rendes körülmények között kizárja a gazdasági előny meglétét. Legalábbis a valóban nyílt eljárások során, amelyekben több mint egy ajánlattevő szerepel (20). Narvik önkormányzatának a koncessziós áramra való jogosultságát azonban nem feltételmentes pályázati eljárás útján értékesítették.

| (62) | Másrészt mind Narvik, mind a NEAS megrendelt két értékelést külső tanácsadóktól, a fenti (26) – (29) bekezdésekben leírtak szerint. Sem a DS1 és a DS2, sem az AA jelentése nem tisztázza alaposan azonban, hogy milyen módszert használtak az értékbecslések meghatározásához. A további magyarázatok hiányában, a Hatóság nincs abban a helyzetben, hogy értékelje, vajon a piaci értékbecslést az általánosan elfogadott piaci mutatókkal és értékelési normákkal összhangban végezték-e el. A Hatóság véleménye ezért az, hogy a DS1 és DS2, valamint az AA jelentése korlátozott értékkel bír a koncessziós áramra való jogosultság értékének becslésében. Másrészt a DT jelentése az értékeléséhez részletes magyarázatot ad. Következésképpen eredményeit lehet tesztelni és meg lehet vizsgálni. A Hatóság ezért úgy véli, hogy a DT jelentése a leghitelesebb jelentés. A Hatóság véleménye szerint azonban az a tény, hogy mind a négy jelentés hasonló eredményeket ad (21), megerősíti a DT jelentés eredményeit és feltehetően a másik három jelentés eredményeit is. |
| --- | --- |

(62)

Másrészt mind Narvik, mind a NEAS megrendelt két értékelést külső tanácsadóktól, a fenti (26) – (29) bekezdésekben leírtak szerint. Sem a DS1 és a DS2, sem az AA jelentése nem tisztázza alaposan azonban, hogy milyen módszert használtak az értékbecslések meghatározásához. A további magyarázatok hiányában, a Hatóság nincs abban a helyzetben, hogy értékelje, vajon a piaci értékbecslést az általánosan elfogadott piaci mutatókkal és értékelési normákkal összhangban végezték-e el. A Hatóság véleménye ezért az, hogy a DS1 és DS2, valamint az AA jelentése korlátozott értékkel bír a koncessziós áramra való jogosultság értékének becslésében. Másrészt a DT jelentése az értékeléséhez részletes magyarázatot ad. Következésképpen eredményeit lehet tesztelni és meg lehet vizsgálni. A Hatóság ezért úgy véli, hogy a DT jelentése a leghitelesebb jelentés. A Hatóság véleménye szerint azonban az a tény, hogy mind a négy jelentés hasonló eredményeket ad (21), megerősíti a DT jelentés eredményeit és feltehetően a másik három jelentés eredményeit is.

| (63) | A Hatóság megjegyzi, hogy bár a független értékbecslő által megállapított ár normál esetben felhasználható a gazdasági előny kizárására könnyen értékelhető, általános jellegű föld- és épületek esetében, amelyekkel kapcsolatosan számos ügyletre kerül sorv, ez nem feltétlenül igaz olyan föld és épületek esetében, amelyek több egyedi jellemzővel rendelkeznek vagy amikor az eladás körülményei kételyt ébreszthetnek aziránt, hogy a szakértői értékelés tükrözi-e az ingatlan aktuális piaci értékét (22). |
| --- | --- |

(63)

A Hatóság megjegyzi, hogy bár a független értékbecslő által megállapított ár normál esetben felhasználható a gazdasági előny kizárására könnyen értékelhető, általános jellegű föld- és épületek esetében, amelyekkel kapcsolatosan számos ügyletre kerül sorv, ez nem feltétlenül igaz olyan föld és épületek esetében, amelyek több egyedi jellemzővel rendelkeznek vagy amikor az eladás körülményei kételyt ébreszthetnek aziránt, hogy a szakértői értékelés tükrözi-e az ingatlan aktuális piaci értékét (22).

| (64) | A következőkben leírtak szerint, a 6 évet meghaladó időtartamú fix áras villamosenergia-szolgáltatási szerződések nem szokványosak és nem gyakran fordulnak elő. Mivel nem létezik olyan piac, amelyen összehasonlítható árak figyelhetőek meg, és tekintettel a villamos energia árának ingadozására, a szakértői értékelés kevésbé alkalmas eszköz a piaci ár megállapítására egy 50 és fél évre megkötött fix áras villamosenergia-ellátásról szóló szerződés esetében (23). |
| --- | --- |

(64)

A következőkben leírtak szerint, a 6 évet meghaladó időtartamú fix áras villamosenergia-szolgáltatási szerződések nem szokványosak és nem gyakran fordulnak elő. Mivel nem létezik olyan piac, amelyen összehasonlítható árak figyelhetőek meg, és tekintettel a villamos energia árának ingadozására, a szakértői értékelés kevésbé alkalmas eszköz a piaci ár megállapítására egy 50 és fél évre megkötött fix áras villamosenergia-ellátásról szóló szerződés esetében (23).

| (65) | Mindenesetre a Hatóság emlékeztet arra, hogy a piacgazdasági befektető tesztje, nem pedig a köztulajdonban levő földterület vagy épületek értékesítésére vonatkozó iránymutatások, az annak értékelésére alkalmazandó teszt, hogy a hatóságok által megkötött villamosenergia-ellátásról szóló szerződés magában foglal-e gazdasági előnyt, amely kedvez egy vállalkozásnak. Valójában azt, hogy az általános piacgazdasági befektető elve vonatkozik a hosszú futamidejű villamosenergia-szolgáltatási szerződésekre, az Európai Bíróság megerősítette a Budapesti Erőmű Zrt kontra Bizottság ügyben, amelyben a Törvényszék támogatta az Európai Bizottság megközelítését (a továbbiakban: a Bizottság) a magyar hatóságok által megkötött hosszú távú szerződésekre vonatkozó esetben (24). |
| --- | --- |

(65)

Mindenesetre a Hatóság emlékeztet arra, hogy a piacgazdasági befektető tesztje, nem pedig a köztulajdonban levő földterület vagy épületek értékesítésére vonatkozó iránymutatások, az annak értékelésére alkalmazandó teszt, hogy a hatóságok által megkötött villamosenergia-ellátásról szóló szerződés magában foglal-e gazdasági előnyt, amely kedvez egy vállalkozásnak. Valójában azt, hogy az általános piacgazdasági befektető elve vonatkozik a hosszú futamidejű villamosenergia-szolgáltatási szerződésekre, az Európai Bíróság megerősítette a Budapesti Erőmű Zrt kontra Bizottság ügyben, amelyben a Törvényszék támogatta az Európai Bizottság megközelítését (a továbbiakban: a Bizottság) a magyar hatóságok által megkötött hosszú távú szerződésekre vonatkozó esetben (24).

| (66) | Ebben az esetben a Bizottság azonosította az európai villamosenergia-piac kereskedelmi szolgáltatóinak fő gyakorlatait, amelyek relevánsak voltak az elemzése szempontjából és értékelte, hogy vajon az ez esetben felmerülő megállapodások összhangban álltak-e az említett gyakorlatokkal, illetve hogy a szerződéseket olyan feltételekkel kötötték-e, amelyek nem lettek volna elfogadhatóak a tisztán üzleti alapon eljáró gazdasági szereplő számára (25). |
| --- | --- |

(66)

Ebben az esetben a Bizottság azonosította az európai villamosenergia-piac kereskedelmi szolgáltatóinak fő gyakorlatait, amelyek relevánsak voltak az elemzése szempontjából és értékelte, hogy vajon az ez esetben felmerülő megállapodások összhangban álltak-e az említett gyakorlatokkal, illetve hogy a szerződéseket olyan feltételekkel kötötték-e, amelyek nem lettek volna elfogadhatóak a tisztán üzleti alapon eljáró gazdasági szereplő számára (25).

| (67) | A Bizottság megállapította, hogy az európai piacon ritkán kötnek 6 évnél hosszabb időtartamú hosszú távú villamosenergia-ellátásról szóló szerződéseket (26). A Hatóságok rendelkezésére álló információk megerősítik ezt a megállapítást. Ezért, ha létezik is, nem sok ilyen hosszú futamidejű villamosenergia-ellátásról szóló szerződés van érvényben, amellyel referenciaárat lehetne kiszámítani a jövőre nézve az 50 és fél évre értékesített villamos energiára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(67)

A Bizottság megállapította, hogy az európai piacon ritkán kötnek 6 évnél hosszabb időtartamú hosszú távú villamosenergia-ellátásról szóló szerződéseket (26). A Hatóságok rendelkezésére álló információk megerősítik ezt a megállapítást. Ezért, ha létezik is, nem sok ilyen hosszú futamidejű villamosenergia-ellátásról szóló szerződés van érvényben, amellyel referenciaárat lehetne kiszámítani a jövőre nézve az 50 és fél évre értékesített villamos energiára vonatkozóan.

| (68) | A jövőbeni villamosenergia-árakra vonatkozó hosszú távú becsléseket azonban az erőművek potenciális vevőinek és eladóinak kell megtenni. A norvég hatóságok ezen az alapon érveltek úgy, hogy Narvik koncessziós áramra való jogosultságának eladásának hasonlónak kellene lennie a vízerőmű eladásához. Ezen érvelés alátámasztására a norvég hatóságok a Hatóságnak megküldték a Pareto felülvizsgálatot, amely áttekintést ad öt vízerőműről, amelyet Norvégiában 2000-ben értékesítettek. |
| --- | --- |

(68)

A jövőbeni villamosenergia-árakra vonatkozó hosszú távú becsléseket azonban az erőművek potenciális vevőinek és eladóinak kell megtenni. A norvég hatóságok ezen az alapon érveltek úgy, hogy Narvik koncessziós áramra való jogosultságának eladásának hasonlónak kellene lennie a vízerőmű eladásához. Ezen érvelés alátámasztására a norvég hatóságok a Hatóságnak megküldték a Pareto felülvizsgálatot, amely áttekintést ad öt vízerőműről, amelyet Norvégiában 2000-ben értékesítettek.

| (69) | A norvég hatóságok úgy vélik, hogy mind a vízerőművek eladásának esetében, mind Narvik koncessziós áramra való jogosultságának eladása esetében, az eladási árak a termelési volumen várható pénzforgalmának nettó jelenértéket képviselik. Így, mint ez esetben Narvik és a NEAS, a vízerőművek bármely vevőjének vagy eladójának fel kell becsülnie a vízerőmű értékét a következők alapján: a termeléssel kapcsolatos várható bevételek, csökkentve azokat a várható költségekkel a vonatkozó diszkontrátán diszkontálva, mindaddig amíg az új tulajdonos hasznosítani tudja az érintett vízerőművet. |
| --- | --- |

(69)

A norvég hatóságok úgy vélik, hogy mind a vízerőművek eladásának esetében, mind Narvik koncessziós áramra való jogosultságának eladása esetében, az eladási árak a termelési volumen várható pénzforgalmának nettó jelenértéket képviselik. Így, mint ez esetben Narvik és a NEAS, a vízerőművek bármely vevőjének vagy eladójának fel kell becsülnie a vízerőmű értékét a következők alapján: a termeléssel kapcsolatos várható bevételek, csökkentve azokat a várható költségekkel a vonatkozó diszkontrátán diszkontálva, mindaddig amíg az új tulajdonos hasznosítani tudja az érintett vízerőművet.

| (70) | A norvég hatóságok azzal érvelnek, hogy bizonyos releváns tényező korrigálásával, a Pareto jelentésben említett öt vízerőmű ára összehasonlítható a Narvik koncessziós áramra való jogosultságának eladásából kapott árral. Ebben az összefüggésben, a Hatóság tudomásul veszi a norvég hatóságok által, a fenti I. fejezet (11) bekezdésében ismertetett módon hivatkozott korrekciós tényezőket. |
| --- | --- |

(70)

A norvég hatóságok azzal érvelnek, hogy bizonyos releváns tényező korrigálásával, a Pareto jelentésben említett öt vízerőmű ára összehasonlítható a Narvik koncessziós áramra való jogosultságának eladásából kapott árral. Ebben az összefüggésben, a Hatóság tudomásul veszi a norvég hatóságok által, a fenti I. fejezet (11) bekezdésében ismertetett módon hivatkozott korrekciós tényezőket.

| (71) | Az öt vízerőműre vonatkozóan az eladási árak tartománya a termelési kapacitás per KWh szerint a 1,66 és 1,74 NOK között volt. Egy vagyoneszköz végleges értékesítése növeli a vagyoneszköz nettó jelenértékét összehasonlítva a koncessziós áram vásárlására való jogosultság 50 és fél évre történő eladásával, mivel a vagyoneszközről feltételezik, hogy pozitív pénzforgalmat generál majd 50 és fél év múlva. A norvég hatóságok 4 %-os tőkésítési rátát feltételeznek, amely az eladási ár kb. 10-15 %-os lefelé történő kiigazítását eredményezte, annak érdekében, hogy összehasonlítsák a végleges értékesítést a koncessziós áram meghatározott idejű eladásával (27). |
| --- | --- |

(71)

Az öt vízerőműre vonatkozóan az eladási árak tartománya a termelési kapacitás per KWh szerint a 1,66 és 1,74 NOK között volt. Egy vagyoneszköz végleges értékesítése növeli a vagyoneszköz nettó jelenértékét összehasonlítva a koncessziós áram vásárlására való jogosultság 50 és fél évre történő eladásával, mivel a vagyoneszközről feltételezik, hogy pozitív pénzforgalmat generál majd 50 és fél év múlva. A norvég hatóságok 4 %-os tőkésítési rátát feltételeznek, amely az eladási ár kb. 10-15 %-os lefelé történő kiigazítását eredményezte, annak érdekében, hogy összehasonlítsák a végleges értékesítést a koncessziós áram meghatározott idejű eladásával (27).

| (72) | A második különbség a végleges értékesítés és a koncessziós áram vásárlására való jogosultság 50 és fél évre történő eladása között a költségalapra vonatkozik, amelyet a nettó jelenérték modellben használnak – a termelésre vonatkozó összköltségek szemben a koncessziós díjakkal. A norvég hatóságok azzal érveltek, hogy a jellemző működési költségek, beleértve az újbóli beruházást egy újabb erőműbe, kb. 0,05 NOK/KWh-t tettek ki, miközben a hatósági ár abban az időben mintegy 0,10 NOK/KWh volt. |
| --- | --- |

(72)

A második különbség a végleges értékesítés és a koncessziós áram vásárlására való jogosultság 50 és fél évre történő eladása között a költségalapra vonatkozik, amelyet a nettó jelenérték modellben használnak – a termelésre vonatkozó összköltségek szemben a koncessziós díjakkal. A norvég hatóságok azzal érveltek, hogy a jellemző működési költségek, beleértve az újbóli beruházást egy újabb erőműbe, kb. 0,05 NOK/KWh-t tettek ki, miközben a hatósági ár abban az időben mintegy 0,10 NOK/KWh volt.

| (73) | Annak értékelése céljából, hhogy az erőművek ára megfelelő összehasonlítási alapnak minősül-e a szóban forgó koncessziós áram piaci ára tekintetében, az érvelés mindegyik elemét meg kell vizsgálni részletesebben. A Hatóság értékelése a norvég hatóságok által szolgáltatott és egyéb nyilvánosan hozzáférhető információkon alapul. |
| --- | --- |

(73)

Annak értékelése céljából, hhogy az erőművek ára megfelelő összehasonlítási alapnak minősül-e a szóban forgó koncessziós áram piaci ára tekintetében, az érvelés mindegyik elemét meg kell vizsgálni részletesebben. A Hatóság értékelése a norvég hatóságok által szolgáltatott és egyéb nyilvánosan hozzáférhető információkon alapul.

| (74) | A következő elemzésben a névleges értékek szerepelnek valamennyi számításban (28). |
| --- | --- |

(74)

A következő elemzésben a névleges értékek szerepelnek valamennyi számításban (28).

| (75) | A Pareto felülvizsgálatban említett öt vízerőműre vonatkozóan az eladási árak/KWh a termelési kapacitás szerint a 1,66 és 1,74 NOK közötti tartományban alakultak. Az Econ Pöyri gazdasági tanácsadó cég által kiadott jelentésben, amelyben az a 1996 és 2005 közötti vízerőmű-értékesítéseket elemzi, az ügyletek átlagos értéke a 2000. évben valamivel magasabbnak tűnik, a becslések szerint kb. 1,85 NOK. Ugyanebben a jelentésben az áll, hogy 1999-ben ugyanezt a hozzávetőleges árat kapták. Ezek szerint az összehasonlítandó ártartomány kissé magasabbnak tűnik, mint a Pareto felülvizsgálatban szereplő. Mivel az ECON jelentés az ügyletek magasabb átlagos értékére utal, mint a Pareto felülvizsgálat, a Hatóság az 1,70 és 1,80 NOK közötti tartományt használja a további elemzésekben. |
| --- | --- |

(75)

A Pareto felülvizsgálatban említett öt vízerőműre vonatkozóan az eladási árak/KWh a termelési kapacitás szerint a 1,66 és 1,74 NOK közötti tartományban alakultak. Az Econ Pöyri gazdasági tanácsadó cég által kiadott jelentésben, amelyben az a 1996 és 2005 közötti vízerőmű-értékesítéseket elemzi, az ügyletek átlagos értéke a 2000. évben valamivel magasabbnak tűnik, a becslések szerint kb. 1,85 NOK. Ugyanebben a jelentésben az áll, hogy 1999-ben ugyanezt a hozzávetőleges árat kapták. Ezek szerint az összehasonlítandó ártartomány kissé magasabbnak tűnik, mint a Pareto felülvizsgálatban szereplő. Mivel az ECON jelentés az ügyletek magasabb átlagos értékére utal, mint a Pareto felülvizsgálat, a Hatóság az 1,70 és 1,80 NOK közötti tartományt használja a további elemzésekben.

| (76) | A második megfontolandó tényező az, hogy miként lehet az árszinteket kiigazítani a végleges értékesítésről az 50 és fél évnél hosszabb, meghatározott idejű eladáshoz. A norvég hatóságok azzal érveltek, hogy a megfelelő kiigazítási együttható a 10-15 %, amely 4 %-os tőkésítési rátán alapul. A Hatóság megállapítja, hogy a tőkésítési ráta megválasztása szorosan összefügg a diszkontráta megválasztásával a nettó jelenérték modellben. Az adózás utáni diszkontráta névleges értéke, amelyet a DT jelentésében használtak 6,8 %, míg az AA jelentésben használt 7 % volt. Azt is meg kell jegyezni, hogy az NVE 6,5 %-os rátát használt, amikor értékelte az új vízerőmű projekteket (29). A költségalapú ár számítási modellje 6 %-os rátát alkalmaz (30). A Hatóság a fentiek alapján azon a véleményen van, hogy a megfelelő diszkontráta és ezért a megfelelő tőkésítési ráta, amelyet alkalmazni kell a végleges és a határozott idejű értékesítés összehasonlítására, az adózás után névleges értéken 6-7 % közötti tartományban van. Ezen az alapon, a megfelelő kiigazítás értéke a végleges értékesítés és az 50 és fél évre történő értékesítés között nem a norvég hatóságok szerinti 10-15 %, hanem közelebb áll a 4-5 %-hoz. |
| --- | --- |

(76)

A második megfontolandó tényező az, hogy miként lehet az árszinteket kiigazítani a végleges értékesítésről az 50 és fél évnél hosszabb, meghatározott idejű eladáshoz. A norvég hatóságok azzal érveltek, hogy a megfelelő kiigazítási együttható a 10-15 %, amely 4 %-os tőkésítési rátán alapul. A Hatóság megállapítja, hogy a tőkésítési ráta megválasztása szorosan összefügg a diszkontráta megválasztásával a nettó jelenérték modellben. Az adózás utáni diszkontráta névleges értéke, amelyet a DT jelentésében használtak 6,8 %, míg az AA jelentésben használt 7 % volt. Azt is meg kell jegyezni, hogy az NVE 6,5 %-os rátát használt, amikor értékelte az új vízerőmű projekteket (29). A költségalapú ár számítási modellje 6 %-os rátát alkalmaz (30). A Hatóság a fentiek alapján azon a véleményen van, hogy a megfelelő diszkontráta és ezért a megfelelő tőkésítési ráta, amelyet alkalmazni kell a végleges és a határozott idejű értékesítés összehasonlítására, az adózás után névleges értéken 6-7 % közötti tartományban van. Ezen az alapon, a megfelelő kiigazítás értéke a végleges értékesítés és az 50 és fél évre történő értékesítés között nem a norvég hatóságok szerinti 10-15 %, hanem közelebb áll a 4-5 %-hoz.

| (77) | A harmadik figyelembe veendő tényező a villamos energia jövőben várható piaci ára. A fentiek szerint, a jövőbeni energiaárak 50 évre vagy annál hosszabb időre szóló prognózisa nehézségekkel járó feladat. A fent említett értékelési jelentésekben, különösen az AA és a DT jelentésében azt a várakozást fogalmazták meg, hogy az energia piaci ára folyamatosan emelkedik egy 10-20 éves időszakban, amelyet követően várhatóan reálértéken állandó marad (azaz csak a várható inflációval nő) (31). Ez arra utal, hogy abban az időben konszenzus volt a piacon, hogy a jövőbeni energiaárak hosszú távon reálértéken állandóak maradnak és nem növekednek tovább (32). A Hatóság feltételezi, hogy a jövőbeni energiaárakra vonatkozó bizonytalanság valamennyi piaci szereplő számára érzékelhető volt, azok számára is, akik a koncessziós áramra való jogosultság értékesítésének időszakában vettek vagy adtak el erőműveket. Így nincs ok azt feltételezni, hogy a különböző piaci szereplőknek lényegesen eltérő információkhoz van hozzáférésük a piaci árakra vonatkozó várakozásokkal kapcsolatosan. |
| --- | --- |

(77)

A harmadik figyelembe veendő tényező a villamos energia jövőben várható piaci ára. A fentiek szerint, a jövőbeni energiaárak 50 évre vagy annál hosszabb időre szóló prognózisa nehézségekkel járó feladat. A fent említett értékelési jelentésekben, különösen az AA és a DT jelentésében azt a várakozást fogalmazták meg, hogy az energia piaci ára folyamatosan emelkedik egy 10-20 éves időszakban, amelyet követően várhatóan reálértéken állandó marad (azaz csak a várható inflációval nő) (31). Ez arra utal, hogy abban az időben konszenzus volt a piacon, hogy a jövőbeni energiaárak hosszú távon reálértéken állandóak maradnak és nem növekednek tovább (32). A Hatóság feltételezi, hogy a jövőbeni energiaárakra vonatkozó bizonytalanság valamennyi piaci szereplő számára érzékelhető volt, azok számára is, akik a koncessziós áramra való jogosultság értékesítésének időszakában vettek vagy adtak el erőműveket. Így nincs ok azt feltételezni, hogy a különböző piaci szereplőknek lényegesen eltérő információkhoz van hozzáférésük a piaci árakra vonatkozó várakozásokkal kapcsolatosan.

| (78) | A bevételekről a költségekre áttérve, a norvég hatóságok által bemutatott összehasonlítás olyan forgatókönyvre utal, amelyben különbség van a pénzeszköz-kiáramlásban/KWh a végleges értékesítés és a 0,05 NOK árú koncessziós áram értékesítése között, a kb. 0,10 NOK várható koncessziós ár, valamint a kb. 0,05 NOK újbóli beruházást is tartalmazó működési költség miatt. |
| --- | --- |

(78)

A bevételekről a költségekre áttérve, a norvég hatóságok által bemutatott összehasonlítás olyan forgatókönyvre utal, amelyben különbség van a pénzeszköz-kiáramlásban/KWh a végleges értékesítés és a 0,05 NOK árú koncessziós áram értékesítése között, a kb. 0,10 NOK várható koncessziós ár, valamint a kb. 0,05 NOK újbóli beruházást is tartalmazó működési költség miatt.

| (79) | A koncessziós áram hatósági ára tekintetében, a Narvik önkormányzatát és a NEAS-t tanácsaikkal segítő tanácsadó cégek azt várták, hogy az árak reálértéken viszonylag állandóak maradnak, ami azt jelenti, hogy nem számítottak sem a hatékonyság jelentős növekedésére, sem a költségalap jelentős ingadozására. Elvben arra számítottak, hogy a koncessziós áram hatósági ára az infláció ütemének megfelelően növekszik majd (33). A rendelkezésre álló információk alapján, a Hatóság azon a véleményen van, hogy hasonló feltételezésekre jutott volna egy körültekintő befektető és ezért a következő elemzésben azt feltételezi, hogy a költségalapú áron értékesített koncessziós áram tekintetében nem kerül sor jelentős árváltozásra. A koncessziós áram értékének kiszámítása során a fenti költségek teszik ki a releváns pénzkiáramlást (34). |
| --- | --- |

(79)

A koncessziós áram hatósági ára tekintetében, a Narvik önkormányzatát és a NEAS-t tanácsaikkal segítő tanácsadó cégek azt várták, hogy az árak reálértéken viszonylag állandóak maradnak, ami azt jelenti, hogy nem számítottak sem a hatékonyság jelentős növekedésére, sem a költségalap jelentős ingadozására. Elvben arra számítottak, hogy a koncessziós áram hatósági ára az infláció ütemének megfelelően növekszik majd (33). A rendelkezésre álló információk alapján, a Hatóság azon a véleményen van, hogy hasonló feltételezésekre jutott volna egy körültekintő befektető és ezért a következő elemzésben azt feltételezi, hogy a költségalapú áron értékesített koncessziós áram tekintetében nem kerül sor jelentős árváltozásra. A koncessziós áram értékének kiszámítása során a fenti költségek teszik ki a releváns pénzkiáramlást (34).

| (80) | Mivel számos változó van, ami idővel hatással lehet a készpénzfelhasználásra, a 0,05 NOK számadatot, amely ötvözi a működési költségeket és az újraberuházás költségeit, értékelni kell annak különböző komponensei alapján. |
| --- | --- |

(80)

Mivel számos változó van, ami idővel hatással lehet a készpénzfelhasználásra, a 0,05 NOK számadatot, amely ötvözi a működési költségeket és az újraberuházás költségeit, értékelni kell annak különböző komponensei alapján.

| (81) | Először is, nyilvánvaló, hogy egy erőműnek bizonyos fokú általános működési és karbantartási költségei lesznek. Feltételezhetően a vízerőmű működési és karbantartási költségei általában viszonylag alacsonyak és állandóak a 0,02 és 0,05 NOK/KWh közötti tartományban (35). Ezt alátámasztják a hatósági ár meghatározására alkalmazott költségadatok. 2000-ben e modell alapján a működési és karbantartási költségekre vonatkozó kompenzáció 0,267 NOK/KWh volt. |
| --- | --- |

(81)

Először is, nyilvánvaló, hogy egy erőműnek bizonyos fokú általános működési és karbantartási költségei lesznek. Feltételezhetően a vízerőmű működési és karbantartási költségei általában viszonylag alacsonyak és állandóak a 0,02 és 0,05 NOK/KWh közötti tartományban (35). Ezt alátámasztják a hatósági ár meghatározására alkalmazott költségadatok. 2000-ben e modell alapján a működési és karbantartási költségekre vonatkozó kompenzáció 0,267 NOK/KWh volt.

| (82) | Egyéb pénzkiáramlás is lényeges a nettó jelenérték kiszámításához. A hatósági ár kiszámításában a 2000. évtől kezdődően az adókat 0,021 NOK-kal kompenzálták. Egy adott vízerőmű esetében a ténylegesen kivetett adó természetesen függne a haszontól mivel azonban a hatósági ár a szándék szerint reprezentatív lenne a tipikus norvég vízerőművek átlagos költségeire vonatkozóan, ésszerűnek tűnik azt feltételezni, hogy az adóteher kb. 0,02 NOK/KWh. |
| --- | --- |

(82)

Egyéb pénzkiáramlás is lényeges a nettó jelenérték kiszámításához. A hatósági ár kiszámításában a 2000. évtől kezdődően az adókat 0,021 NOK-kal kompenzálták. Egy adott vízerőmű esetében a ténylegesen kivetett adó természetesen függne a haszontól mivel azonban a hatósági ár a szándék szerint reprezentatív lenne a tipikus norvég vízerőművek átlagos költségeire vonatkozóan, ésszerűnek tűnik azt feltételezni, hogy az adóteher kb. 0,02 NOK/KWh.

| (83) | A nettó jelenértéken vett pénzkiáramlások utolsó hányadát az újraberuházás költségei teszik ki, amelyek döntően a vízerőmű újraberuházási igényeinek időzítésétől és szintjétől függnek. A Hatóság értelmezése szerint számviteli szempontból a vízerőmű gazdasági élettartama 40 év (36), azonban a tényleges élettartam hosszabb lehet. Az újraberuházás szintje sok esetben lényeges és ezért a pénzfelhasználás időzítése a norvég hatóságok szerint is nagyon fontos a nettó jelenérték kiszámításánál. Amennyiben az újraberuházás a számítási időszak korai szakaszában történik, a nettó jelenérték csökkenése jelentősen nagyobb, mintha az újraberuházás a számítási időszak későbbi szakaszában következett volna be. A norvég hatóságok azonban nem szolgáltattak információt a Hatóságnak az 1999-ben és 2000-ben értékesített vízerőművekkel kapcsolatos újraberuházások szükségességéről, amelyet azok összehasonlításuk alapjául használnak. A Hatóságok megjegyzik, hogy azok valószínűleg nem könnyen elérhetőek és nem könnyen beszerezhetőek, az azóta eltelt hosszú idő és a feltehetőleg üzleti szempontból érzékeny jellege miatt. |
| --- | --- |

(83)

A nettó jelenértéken vett pénzkiáramlások utolsó hányadát az újraberuházás költségei teszik ki, amelyek döntően a vízerőmű újraberuházási igényeinek időzítésétől és szintjétől függnek. A Hatóság értelmezése szerint számviteli szempontból a vízerőmű gazdasági élettartama 40 év (36), azonban a tényleges élettartam hosszabb lehet. Az újraberuházás szintje sok esetben lényeges és ezért a pénzfelhasználás időzítése a norvég hatóságok szerint is nagyon fontos a nettó jelenérték kiszámításánál. Amennyiben az újraberuházás a számítási időszak korai szakaszában történik, a nettó jelenérték csökkenése jelentősen nagyobb, mintha az újraberuházás a számítási időszak későbbi szakaszában következett volna be. A norvég hatóságok azonban nem szolgáltattak információt a Hatóságnak az 1999-ben és 2000-ben értékesített vízerőművekkel kapcsolatos újraberuházások szükségességéről, amelyet azok összehasonlításuk alapjául használnak. A Hatóságok megjegyzik, hogy azok valószínűleg nem könnyen elérhetőek és nem könnyen beszerezhetőek, az azóta eltelt hosszú idő és a feltehetőleg üzleti szempontból érzékeny jellege miatt.

| (84) | A szóban forgó vízerőművek árának kiigazításakor a két fenti különbségre, az időtartamra és a költségalapra vonatkozóan, a norvég hatóságok azzal érvelnek, hogy az 1,66 és 1,74 NOK/KWh ártartomány összehasonlítható a kb. 1,00 NOK/KWh koncessziós áramért kapott árral (37). A fentiek szerint a Hatóság számára rendelkezésre álló információk azt jelzik, hogy az átlagos ügyletenkénti érték 1999-re és 2000-re vonatkozóan valamennyivel magasabb volt ennél a tartománynál (kb. 1,85 NOK). A Hatóság ezért össze fogja hasonlítani az 1,70 és 1,80 NOK/KWh közötti ártartományt a Narvik által kapott 1,00 NOK árral. |
| --- | --- |

(84)

A szóban forgó vízerőművek árának kiigazításakor a két fenti különbségre, az időtartamra és a költségalapra vonatkozóan, a norvég hatóságok azzal érvelnek, hogy az 1,66 és 1,74 NOK/KWh ártartomány összehasonlítható a kb. 1,00 NOK/KWh koncessziós áramért kapott árral (37). A fentiek szerint a Hatóság számára rendelkezésre álló információk azt jelzik, hogy az átlagos ügyletenkénti érték 1999-re és 2000-re vonatkozóan valamennyivel magasabb volt ennél a tartománynál (kb. 1,85 NOK). A Hatóság ezért össze fogja hasonlítani az 1,70 és 1,80 NOK/KWh közötti ártartományt a Narvik által kapott 1,00 NOK árral.

| (85) | Az első kiigazítás azt szolgálná, hogy a végleges értékesítéskor kapott árakat összehasonlíthatóvá tegye az 50 és fél éves szerződéssel. A Hatóság 6 %-os tőkésítési rátát alkalmazott, amely a végleges értékesítés értékét kb. 5,5 %-kal csökkenti. A vízerőmű-értékesítéseknél elért árak összehasonlítható tartománya ezért 1,61 és 1,70 NOK közötti. A koncessziós áram ára és a vízerőmű működési költsége közötti, 0,61 és 0,70 NOK/KWh nettó pénzforgalmi különbségnek magyarázattal kellene szolgálnia az eltérésre ahhoz, hogy eleget tegyenek a piaci befektetői tesztnek és kizárják a támogatást. |
| --- | --- |

(85)

Az első kiigazítás azt szolgálná, hogy a végleges értékesítéskor kapott árakat összehasonlíthatóvá tegye az 50 és fél éves szerződéssel. A Hatóság 6 %-os tőkésítési rátát alkalmazott, amely a végleges értékesítés értékét kb. 5,5 %-kal csökkenti. A vízerőmű-értékesítéseknél elért árak összehasonlítható tartománya ezért 1,61 és 1,70 NOK közötti. A koncessziós áram ára és a vízerőmű működési költsége közötti, 0,61 és 0,70 NOK/KWh nettó pénzforgalmi különbségnek magyarázattal kellene szolgálnia az eltérésre ahhoz, hogy eleget tegyenek a piaci befektetői tesztnek és kizárják a támogatást.

| (86) | Becslések szerint a fent említettnek megfelelő teljes működési költség a 0,02 és 0,05/KWh közötti tartományban alakul, amihez 0,02 NOK/KWh adó járul, így összesesen 0,04 – 0,07 NOK/KWh-t tesz ki. Ezen felül figyelembe kell venni az újraberuházásokat, amelyek pénzügyi hatása, az időzítéstől és a beruházás mértékétől függ és ezért nehéz számszerűsíteni. |
| --- | --- |

(86)

Becslések szerint a fent említettnek megfelelő teljes működési költség a 0,02 és 0,05/KWh közötti tartományban alakul, amihez 0,02 NOK/KWh adó járul, így összesesen 0,04 – 0,07 NOK/KWh-t tesz ki. Ezen felül figyelembe kell venni az újraberuházásokat, amelyek pénzügyi hatása, az időzítéstől és a beruházás mértékétől függ és ezért nehéz számszerűsíteni.

| (87) | Ezt figyelembe véve, a Hatóság érzékenységi elemzést végzett el a 128 GWh (38) koncessziós áram 50 és fél évre történő értékesítése tekintetében. A Hatóság tesztelte a költségek és diszkontráták és a névleges adózás utáni diszkontráták költségeinek különböző kombinációit. Ezek a ráták az 5,5 % – 7,5 % közötti, és az összes működési költség 0,05 és 0,09 NOK/KWh közötti tartományban alakulnak, az alábbi táblázat szerint.











  Érzékenységi
  elemzés | Diszkontráta |
| --- | --- | --- |
| 5,5 % | 6 % | 6,5 % | 7 % | 7,5 % |
| Működési költségek | 0,05 | 1,60 | 1,46 | 1,34 | 1,23 | 1,14 |
| 0,06 | 1,34 | 1,23 | 1,12 | 1,04 | 0,96 |
| 0,07 | 1,09 | 0,99 | 0,91 | 0,84 | 0,78 |
| 0,08 | 0,83 | 0,76 | 0,70 | 0,64 | 0,59 |
| 0,09 | 0,58 | 0,53 | 0,48 | 0,45 | 0,41 |

(87)

Ezt figyelembe véve, a Hatóság érzékenységi elemzést végzett el a 128 GWh (38) koncessziós áram 50 és fél évre történő értékesítése tekintetében. A Hatóság tesztelte a költségek és diszkontráták és a névleges adózás utáni diszkontráták költségeinek különböző kombinációit. Ezek a ráták az 5,5 % – 7,5 % közötti, és az összes működési költség 0,05 és 0,09 NOK/KWh közötti tartományban alakulnak, az alábbi táblázat szerint.

Érzékenységi

elemzés

Diszkontráta

5,5 %

6 %

6,5 %

7 %

7,5 %

Működési költségek

0,05

1,60

1,46

1,34

1,23

1,14

0,06

1,34

1,23

1,12

1,04

0,96

0,07

1,09

0,99

0,91

0,84

0,78

0,08

0,83

0,76

0,70

0,64

0,59

0,09

0,58

0,53

0,48

0,45

0,41

| (88) | Az eredmények 0,61 – 0,71 NOK tartomány alatt vannak abban az esetben, amikor a működési költségek 0,09 NOK értékűek bármely diszkontrátán az 5,5 % – 7,5 % tartományban vagy abban az esetben, ha mind a működési költségek 0,08 %-osak és a diszkontráta 7,5 %-os vagy magasabb. Ezekben a forgatókönyvekben a koncessziós áram ára és a működési költségek közötti különbség olyan kicsi, hogy amikor a különbség nettó jelenértékét kiszámítják, az nem magyarázza a különbséget a vízerőművek végleges értékesítésénél elért magasabb árak esetében. Ez azonban csak azokban a helyzetekben merül fel, amikor a működési költségek, amennyiben az újraberuházás költségeit is belefoglalják, 60–80 %-kal magasabbak, mint a norvég hatóságok által benyújtott becsült költségek. |
| --- | --- |

(88)

Az eredmények 0,61 – 0,71 NOK tartomány alatt vannak abban az esetben, amikor a működési költségek 0,09 NOK értékűek bármely diszkontrátán az 5,5 % – 7,5 % tartományban vagy abban az esetben, ha mind a működési költségek 0,08 %-osak és a diszkontráta 7,5 %-os vagy magasabb. Ezekben a forgatókönyvekben a koncessziós áram ára és a működési költségek közötti különbség olyan kicsi, hogy amikor a különbség nettó jelenértékét kiszámítják, az nem magyarázza a különbséget a vízerőművek végleges értékesítésénél elért magasabb árak esetében. Ez azonban csak azokban a helyzetekben merül fel, amikor a működési költségek, amennyiben az újraberuházás költségeit is belefoglalják, 60–80 %-kal magasabbak, mint a norvég hatóságok által benyújtott becsült költségek.

3.   Következtetés és összefoglalás

| (89) | A Hatóság a norvég hatóságok által szolgáltatott információk alapján értékelte azt a kérdést, hogy vajon Narviknak a NEAS-szal kötött megállapodása előnyhöz juttatta-e az utóbbit. A Hatóság úgy találta, hogy a négy szakértői értékelés korlátozott értékű. Számos bizonytalanság felmerül a jövőbeni villamosenergia-árak hosszú távú alakulásával kapcsolatosan. A hosszú távú villamosenergia-ellátásról szóló szerződések árkiigazítási záradék nélkül nem szokványosak. |
| --- | --- |

(89)

A Hatóság a norvég hatóságok által szolgáltatott információk alapján értékelte azt a kérdést, hogy vajon Narviknak a NEAS-szal kötött megállapodása előnyhöz juttatta-e az utóbbit. A Hatóság úgy találta, hogy a négy szakértői értékelés korlátozott értékű. Számos bizonytalanság felmerül a jövőbeni villamosenergia-árak hosszú távú alakulásával kapcsolatosan. A hosszú távú villamosenergia-ellátásról szóló szerződések árkiigazítási záradék nélkül nem szokványosak.

| (90) | Ráadásul nem nyilvánvaló, hogy a vízerőművek értékesítése önmagában véve egyáltalán összehasonlítható-e a koncessziós áram eladásával, mivel a végleges értékesítés végleges döntést jelent, amellyel kapcsolatosan fel kell mérni a tartós vagy jövőbeni értékre vonatkozó kockázatot. Nem ez a helyzet a koncessziós áram eladása esetében, amely során a szerződés optimális hossza a kockázat és érték szempontjából különbözhet. |
| --- | --- |

(90)

Ráadásul nem nyilvánvaló, hogy a vízerőművek értékesítése önmagában véve egyáltalán összehasonlítható-e a koncessziós áram eladásával, mivel a végleges értékesítés végleges döntést jelent, amellyel kapcsolatosan fel kell mérni a tartós vagy jövőbeni értékre vonatkozó kockázatot. Nem ez a helyzet a koncessziós áram eladása esetében, amely során a szerződés optimális hossza a kockázat és érték szempontjából különbözhet.

| (91) | A Hatóság azonban figyelembe vette az eset különleges körülményeit, beleértve azt a tényt, hogy Narvik veszteségesesen értékesítette koncessziós áramot, mielőtt a NEAS-szal az 50 és fél éves szerződést megkötötték, ugyanakkor pedig az önkormányzatnak szüksége volt likviditásra annak érdekében, hogy visszafizesse adósságát, valamint végrehajthassa a tervezett beruházást a NEAS-ban. |
| --- | --- |

(91)

A Hatóság azonban figyelembe vette az eset különleges körülményeit, beleértve azt a tényt, hogy Narvik veszteségesesen értékesítette koncessziós áramot, mielőtt a NEAS-szal az 50 és fél éves szerződést megkötötték, ugyanakkor pedig az önkormányzatnak szüksége volt likviditásra annak érdekében, hogy visszafizesse adósságát, valamint végrehajthassa a tervezett beruházást a NEAS-ban.

| (92) | E különleges körülmények fényében a Hatóság elfogadja azt az érvelést, hogy a szóban forgó ügylet, a nagyon hosszú időtartama és a jövőbeni villamosenergia-árakkal kapcsolatos bizonytalanság ellenére, összehasonlítható az 1999-ben és 2000-ben történt vízerőmű eladásokkal. A Hatóság így, ebben a különleges esetben, elfogadja, hogy a vízerőművek vételára megfelelő összehasonlítási alapot jelent a szóban forgó koncessziós áram hosszú távú értékesítésének piaci árára vonatkozóan. A norvég hatóságok által a Hatóság rendelkezésére bocsátott bizonyítékra, valamint a lényeges különbségek magyarázatára alapozva, úgy tűnik, hogy Narvik az 1999-es és 2000-es vízerőmű értékesítésekkel összehasonlítható árakat ért el. |
| --- | --- |

(92)

E különleges körülmények fényében a Hatóság elfogadja azt az érvelést, hogy a szóban forgó ügylet, a nagyon hosszú időtartama és a jövőbeni villamosenergia-árakkal kapcsolatos bizonytalanság ellenére, összehasonlítható az 1999-ben és 2000-ben történt vízerőmű eladásokkal. A Hatóság így, ebben a különleges esetben, elfogadja, hogy a vízerőművek vételára megfelelő összehasonlítási alapot jelent a szóban forgó koncessziós áram hosszú távú értékesítésének piaci árára vonatkozóan. A norvég hatóságok által a Hatóság rendelkezésére bocsátott bizonyítékra, valamint a lényeges különbségek magyarázatára alapozva, úgy tűnik, hogy Narvik az 1999-es és 2000-es vízerőmű értékesítésekkel összehasonlítható árakat ért el.

| (93) | A Hatóság birtokában lévő ezen adatok mérlegelése alapján arra a következtetésre jutott, hogy Narvik körültekintő piacgazdasági befektetőként járt el, amikor megkötötte a NEAS-szal a koncessziós áramra való jogosultságának eladásáról szóló szerződést. |
| --- | --- |

(93)

A Hatóság birtokában lévő ezen adatok mérlegelése alapján arra a következtetésre jutott, hogy Narvik körültekintő piacgazdasági befektetőként járt el, amikor megkötötte a NEAS-szal a koncessziós áramra való jogosultságának eladásáról szóló szerződést.

| (94) | Ezért nem tekinthető úgy, hogy a szerződés előnyhöz juttatja a NEAS-t és következésképpen nem tartalmaz állami támogatást az EGT-megállapodás 61. cikke értelmében. |
| --- | --- |

(94)

Ezért nem tekinthető úgy, hogy a szerződés előnyhöz juttatja a NEAS-t és következésképpen nem tartalmaz állami támogatást az EGT-megállapodás 61. cikke értelmében.

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A koncesszió alapján termelt árammal kapcsolatban Narvik önkormányzatát megillető jogosultságnak a NEAS számára történő értékesítése nem tartalmaz állami támogatást az EGT-megállapodás 61. cikke értelmében.

2. cikk

E határozat címzettje a Norvég Királyság.

3. cikk

E határozatnak csak az angol nyelvű változata hiteles.

Kelt Brüsszelben, 2013. június 19-en.

az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

Oda Helen SLETNES

elnök

Sabine MONAUNI-TÖMÖRDY

testületi tag

---

(1)  HL C 121., 2012.4.26., 25. o., valamint a 23. sz. EGT-kiegészítés, 2012.4.26., 1. o.

1

(2)  Dokumentumszám: 504391.

2

(3)  Dokumentumszám: 519710.

3

(4)  Dokumentumszám: 532247–532256.

4

(5)  Dokumentumszám: 626050.

5

(6)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

6

(7)  Dokumentumszám: 635920.

7

(8)  Dokumentumszám: 639486.

8

(9)  Dokumentumszám: 655297-655305.

9

(10)  1917.12.14 nr 16 Lov om erverv av vannfall mv. (industrikonsesjonsloven) („ipari engedélyezési törvény”).

10

(11)  1917.12.14 nr 17 Lov om vassdragsreguleringer (vassdragsreguleringsloven) („vízenergiáról szóló törvény”)

11

(12)  Az ipari engedélyezési törvény 2. szakaszának (12) bekezdésének 1. alpontja.

12

(13)  Az ipari engedélyezési törvény 2. szakasza (12) bekezdésének 7. pontja.

13

(14)  Úgy tűnik, hogy a DS1 és a DS2, valamint a DT jelentése lefedi a Taraldsvik, Sildvik, Skjomen, Båtsvann és Norddalen által termelt hatósági áras koncessziós áramot. Bár a DS2 jelentés kifejezetten nem adja meg az értékelt koncessziós áram mennyiségét, semmi sem utal arra, hogy nem a DS1 jelentésben foglalttal azonos mennyiségről lenne szó. Az AA jelentése ugyanazon erőművek termelését fedi le, a Taraldsvik kivételével,

14

(15)  amelynek értéke alapesetben 87,7 millió NOK.

15

(16)  HL L 137., 2000.6.8., 28. o.

16

(17)  1997.6.13 nr 44 Lov om aksjeselskaper (aksjeloven) („a korlátolt felelősségű társaságokról szóló törvény”).

17

(18)  A C-39/94. sz., SFEI kontra La Poste ügyben 1996. július 11-én hozott ítélet (EBHT 1996., I-3547. o.) 60. pontja.

18

SFEI

La Poste

(19)  A piacgazdasági befektető elvét részletesebben a Hatóságnak a feldolgozóiparban működő közvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásra vonatkozó rendelkezések alkalmazásáról szóló iránymutatása írja le. (HL L 274., 2000.10.26., 29. o.).

19

(20)  Vö.: A Hatóság iránymutatásai az állami támogatási szabályoknak az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokért járó kompenzációra való alkalmazásáról (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé, elérhetők a Hatóság honlapján: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/), 68. pont

20

(21)  A 116,3 GWh hatósági áras koncessziós áramra megállapított 120 millió NOK vételár azonos a DT jelentésében (110-130 millió NOK), valamint a D2 jelentésben (100-140 millió NOK) bemutatott becsült nettó jelenérték-tartományok középértékével. Továbbá, az ár felette van a DS1 jelentésben jelzett tartomány középértékének (80-145 millió NOK), és túllépi az AA jelentésben jelzett tartományt (71,4-117,4 millió NOK 115,3 GWh hatósági áras koncessziós áramért).

21

(22)  Az iránymutatások vonatkozó kritériumait teljesítő, független szakértői értékelés, sem tartható minden esetben az ingatlan vagy épület piaci ára igazi kifejezésének. Lásd: az EFTA Felügyeleti Hatóság 157/12/COL határozata a 271/8. hrsz. teleknek az oppdali önkormányzat általi értékesítéséről, II. szakasz 6.2. pont (HL L 350., 2012.5.9., 109. o.).

22

(23)  Ezen felül a Hatóság megjegyzi, hogy a négy jelentés nem becsüli fel a 11,3 GWh bekerülési költségalapú áron értékesített koncessziós áram értékét. A Hatóság nem kapott független szakértő által elvégzett értékbecslést sem a koncessziós áramra vonatkozóan. A norvég hatóságok csak azt fejtették ki, hogy a koncessziós áramra vonatkozó 6 millió NOK árat a Narvik és a NEAS közötti tárgyalások útján állapították meg. Ezek a körülmények nem teszik lehetővé a Hatóság számára, hogy értékelje a 11,3 GWh költségalapú áron értékesített koncessziós áram eladását az iránymutatások elveivel összhangban. Ezen felül, az AA nem veszi figyelembe a Taraldsvik (1 GWh) villamosenergia-termelésének értékét.

23

(24)  A Törvényszék Budapesti Erőmű Zrt kontra Bizottság T-80/06. és T-182/09. sz. egyesített ügyek [még nem tették közzé], 65-69. pontja.

24

Budapesti Erőmű Zrt

Bizottság

(25)  A Törvényszék Budapesti Erőmű Zrt kontra Bizottság T-80/06. és T-182/09. sz. egyesített ügyek [még nem tették közzé], 68-69. pontja.

25

Budapesti Erőmű Zrt

Bizottság

(26)  Lásd a Bizottság határozatát a Magyarország által a hosszú távú villamosenergia-vásárlási megállapodások keretében nyújtott állami támogatásról C 41/05, 200. bekezdés (HL L 225., 2009.8.27., 53. o.).

26

a Magyarország által a hosszú távú villamosenergia-vásárlási megállapodások keretében nyújtott állami támogatásról C 41/05

(27)  A 4 %-os tőkésítési ráta miatt a tényleges értékcsökkenés kb. 14 %-os lesz.

27

(28)  A névleges érték egy adott évben egy valuta egységekben kifejezett gazdasági értékére utal. A tényleges értéket ezzel szemben a névleges érték kiigazítása révén kapjuk meg, kiküszöbölve az általános árszint időközben bekövetkező változásainak hatását (infláció).

28

(29)  NVE 2007-es kézikönyv 1. sz. Kostnader ved produksjon av kraft og varme, a következő internetes címen elérhető: http://www.nve.no/Global/Konsesjoner/Fjernvarme/handbok1-07.pdf

29

Kostnader ved produksjon av kraft og varme

(30)  Adat a következő könyvből: Thor Falkanger és Kjell Haagensen Vassdrags- og energirett 2002, 349. o.

30

Vassdrags- og energirett

(31)  Lásd az AA jelentését és az abban hivatkozott számos jelentést.

31

(32)  Lásd pl.: Frode Kjærland Norsk vannkraft – „arvesølv solgt på billigsalg”? 2009, a következő internetes oldalon érhető el: http://www.magma.no/norsk-vannkraft-arvesoelv-solgt-paa-billigsalg

32

Norsk vannkraft – „arvesølv solgt på billigsalg”?

(33)  Lásd a DT jelentésének 4.3.1. szakaszát.

33

(34)  Mivel azonban a betáplálási költségektől eltekintve, ez azonos lesz a vízerőmű-értékesítési forgatókönyvben szereplővel, ezért figyelmen kívül lehet hagyni az elemzésben.

34

(35)  NVE 2007-es kézikönyv 1. sz., 4.2.3. szakasz, valamint a Sweco Grøner 154650-2007.1. sz. jelentése, hivatkozva az Ot.prp. 107. sz (2008-2009) 4.4. szakasz, 4.2. táblázatában, a következő internetes címen elérhető: http://www.regjeringen.no/nn/dep/oed/dokument/proposisjonar-ogmeldingar/odelstingsproposisjonar/-2008-2009/otprp-nr-107-2008-2009-/4/4.html?id=569864

35

(36)  NVE 2007-es kézikönyv 1. sz., 4.2.2. szakasz, 2.2. hiv.

36

(37)  Pl. 126 millió NOK eladási ár osztva 128 GWh évi koncessziós árammal.

37

(38)  A Hatóság 0,10 NOK-t alkalmazott hatósági árként és az egyszerűség kedvéért 0,15 NOK-ot költségalapú árként, lásd a fenti (14)bekezdést.

38

---