# Službeni list L 338/2013

| | ISSN 1977-0847
  doi:10.3000/19770847.L_2013.338.hrv |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 338 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Svezak 56.17. prosinca 2013. |

ISSN 1977-0847

doi:10.3000/19770847.L_2013.338.hrv

Službeni list

Europske unije

L 338

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Svezak 56.17. prosinca 2013.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 1342/2013 od 12. prosinca 2013. o stavljanju izvan snage antidampinških mjera na uvoz određene željezne ili čelične užadi i kabelâ podrijetlom iz Ruske Federacije nakon revizije nakon isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 | 1 |
| | * | Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 1343/2013 od 12. prosinca 2013. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz peroksisulfata (persulfata) podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije nakon isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 | 11 |
| | * | Uredba Komisije (EU) br. 1344/2013 оd 12. prosinca 2013. o zabrani ribolova skuše u zoni IV.a za plovila koja plove pod zastavom Ujedinjene Kraljevine | 23 |
| | * | Uredba Komisije (EU) br. 1345/2013 оd 12. prosinca 2013. o zabrani ribolova iverka zlatopjega u zonama VII.f i VII.g za plovila koja plove pod zastavom Ujedinjene Kraljevine | 25 |
| | * | Uredba Komisije (EU) br. 1346/2013 оd 12. prosinca 2013. o zabrani ribolova plavog iglana u Atlantskom oceanu za plovila koja plove pod španjolskom zastavom | 27 |
| | * | Uredba Komisije (EU) br. 1347/2013 оd 13. prosinca 2013. o zabrani ribolova skuše u zonama III.a i IV.bc za plovila koja plove pod zastavom Ujedinjene Kraljevine | 29 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1348/2013 оd 16. prosinca 2013. o izmjeni Uredbe (EEZ) br. 2568/91 o karakteristikama maslinova ulja i ulja komine maslina te o odgovarajućim metodama analize | 31 |
| | | Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1349/2013 оd 16. prosinca 2013. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća | 68 |
| | | ODLUKE |
| | | 2013/762/EU |
| | * | Provedbena odluka Komisije оd 9. prosinca 2013. o dodatnom financijskom doprinosu za programe nadzora i kontrole ribarstva država članica za 2013.
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2013) 8576) | 70 |
| | | 2013/763/EU |
| | * | Provedbena odluka Komisije оd 12. prosinca 2013. o isključenju iz financiranja Europske unije određenih izdataka nastalih za države članice na temelju Komponente za jamstva Europskog fonda za smjernice i jamstva u poljoprivredi (EFSJP), u okviru Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi (EFJP) i Europskoga poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR)
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2013) 8743) | 81 |
| | | 2013/764/EU |
| | * | Provedbena odluka Komisije оd 13. prosinca 2013. o mjerama kontrole zdravlja životinja u pogledu klasične svinjske kuge u nekim državama članicama
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2013) 8667)

   (
  1
  ) | 102 |
| | | 2013/765/EU |
| | * | Provedbena odluka Komisije оd 13. prosinca 2013. o izmjeni priznanja Det Norske Veritas na temelju Uredbe (EZ) br. 391/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima i normama za organizacije koje obavljaju pregled i nadzor brodova
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2013) 8876)

   (
  1
  ) | 107 |
| | | 2013/766/EU |
| | * | Provedbena odluka Komisije оd 13. prosinca 2013. o odobravanju određenih izmijenjenih programa za iskorjenjivanje, kontrolu i praćenje bolesti životinja i zoonoza za 2013., o izmjeni Odluke 2008/897/EZ o odobravanju godišnjih i višegodišnjih programa za 2009. i za sljedeće godine te o izmjeni Provedbene odluke 2012/761/EU u vezi s financijskim doprinosom Unije za određene programe odobrene tom Odlukom
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2013) 8891) | 109 |
| | | 2013/767/EU |
| | * | Odluka Komisije оd 16. prosinca 2013. o utvrđivanju okvira za građanski dijalog o pitanjima koja se odnose na zajedničku poljoprivrednu politiku i stavljanju izvan snage Odluke 2004/391/EZ | 115 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 1342/2013 od 12. prosinca 2013. o stavljanju izvan snage antidampinških mjera na uvoz određene željezne ili čelične užadi i kabelâ podrijetlom iz Ruske Federacije nakon revizije nakon isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009

1

*

Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 1343/2013 od 12. prosinca 2013. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz peroksisulfata (persulfata) podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije nakon isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009

11

*

Uredba Komisije (EU) br. 1344/2013 оd 12. prosinca 2013. o zabrani ribolova skuše u zoni IV.a za plovila koja plove pod zastavom Ujedinjene Kraljevine

23

*

Uredba Komisije (EU) br. 1345/2013 оd 12. prosinca 2013. o zabrani ribolova iverka zlatopjega u zonama VII.f i VII.g za plovila koja plove pod zastavom Ujedinjene Kraljevine

25

*

Uredba Komisije (EU) br. 1346/2013 оd 12. prosinca 2013. o zabrani ribolova plavog iglana u Atlantskom oceanu za plovila koja plove pod španjolskom zastavom

27

*

Uredba Komisije (EU) br. 1347/2013 оd 13. prosinca 2013. o zabrani ribolova skuše u zonama III.a i IV.bc za plovila koja plove pod zastavom Ujedinjene Kraljevine

29

*

Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1348/2013 оd 16. prosinca 2013. o izmjeni Uredbe (EEZ) br. 2568/91 o karakteristikama maslinova ulja i ulja komine maslina te o odgovarajućim metodama analize

31

Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1349/2013 оd 16. prosinca 2013. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

68

ODLUKE

2013/762/EU

*

Provedbena odluka Komisije оd 9. prosinca 2013. o dodatnom financijskom doprinosu za programe nadzora i kontrole ribarstva država članica za 2013.
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2013) 8576)

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2013) 8576)

70

2013/763/EU

*

Provedbena odluka Komisije оd 12. prosinca 2013. o isključenju iz financiranja Europske unije određenih izdataka nastalih za države članice na temelju Komponente za jamstva Europskog fonda za smjernice i jamstva u poljoprivredi (EFSJP), u okviru Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi (EFJP) i Europskoga poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR)
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2013) 8743)

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2013) 8743)

81

2013/764/EU

*

Provedbena odluka Komisije оd 13. prosinca 2013. o mjerama kontrole zdravlja životinja u pogledu klasične svinjske kuge u nekim državama članicama
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2013) 8667)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2013) 8667)

1

102

2013/765/EU

*

Provedbena odluka Komisije оd 13. prosinca 2013. o izmjeni priznanja Det Norske Veritas na temelju Uredbe (EZ) br. 391/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima i normama za organizacije koje obavljaju pregled i nadzor brodova
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2013) 8876)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2013) 8876)

1

107

2013/766/EU

*

Provedbena odluka Komisije оd 13. prosinca 2013. o odobravanju određenih izmijenjenih programa za iskorjenjivanje, kontrolu i praćenje bolesti životinja i zoonoza za 2013., o izmjeni Odluke 2008/897/EZ o odobravanju godišnjih i višegodišnjih programa za 2009. i za sljedeće godine te o izmjeni Provedbene odluke 2012/761/EU u vezi s financijskim doprinosom Unije za određene programe odobrene tom Odlukom
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2013) 8891)

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2013) 8891)

109

2013/767/EU

*

Odluka Komisije оd 16. prosinca 2013. o utvrđivanju okvira za građanski dijalog o pitanjima koja se odnose na zajedničku poljoprivrednu politiku i stavljanju izvan snage Odluke 2004/391/EZ

115

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 17.12.2013 | HR | Službeni list Europske unije | L 338/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

HR

Službeni list Europske unije

L 338/1

---

PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 1342/2013

od 12. prosinca 2013.

o stavljanju izvan snage antidampinških mjera na uvoz određene željezne ili čelične užadi i kabelâ podrijetlom iz Ruske Federacije nakon revizije nakon isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9. stavak 2. i članak 11. stavak 2.,

uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,

budući da:

A.   POSTUPAK

1.   Mjere na snazi

| (1) | Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1601/2001 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz određene željezne ili čelične užadi i kabelâ („SWR”) podrijetlom iz Ruske Federacije, Turske, Tajlanda i Češke. Te će se mjere dalje u tekstu navoditi kao „početne mjere”, a ispitni postupak koji je doveo do tih mjera dalje će se u tekstu navoditi kao „početni ispitni postupak”. |
| --- | --- |

(1)

Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1601/2001 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz određene željezne ili čelične užadi i kabelâ („SWR”) podrijetlom iz Ruske Federacije, Turske, Tajlanda i Češke. Te će se mjere dalje u tekstu navoditi kao „početne mjere”, a ispitni postupak koji je doveo do tih mjera dalje će se u tekstu navoditi kao „početni ispitni postupak”.

| (2) | Komisija je u kolovozu 2001. prihvatila ponudu za preuzimanje cjenovne obveze od jednog ruskog proizvođača (JSC Severstal-Metiz). Taj je dogovor o preuzimanju obveze stavljen izvan snage u listopadu 2007. (3) jer je smatran neodrživim zbog teškoća pri ispravnoj klasifikaciji velikog broja vrsta proizvoda koje je to trgovačko društvo izvozilo. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je u kolovozu 2001. prihvatila ponudu za preuzimanje cjenovne obveze od jednog ruskog proizvođača (JSC Severstal-Metiz). Taj je dogovor o preuzimanju obveze stavljen izvan snage u listopadu 2007. (3) jer je smatran neodrživim zbog teškoća pri ispravnoj klasifikaciji velikog broja vrsta proizvoda koje je to trgovačko društvo izvozilo.

| (3) | Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1279/2007 (4) nakon parcijalne privremene revizije i revizije nakon isteka mjera zadržalo početne mjere za Rusku Federaciju u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe. Te će se mjere dalje u tekstu navoditi kao „mjere na snazi”, a ispitni postupak u vezi s revizijom nakon isteka mjera dalje će se u tekstu navoditi kao „zadnji ispitni postupak”. Uredbom (EZ) br. 1279/2007 okončane su i mjere u vezi s uvozom čelične užadi i kabelâ podrijetlom iz Turske i Tajlanda. |
| --- | --- |

(3)

Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1279/2007 (4) nakon parcijalne privremene revizije i revizije nakon isteka mjera zadržalo početne mjere za Rusku Federaciju u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe. Te će se mjere dalje u tekstu navoditi kao „mjere na snazi”, a ispitni postupak u vezi s revizijom nakon isteka mjera dalje će se u tekstu navoditi kao „zadnji ispitni postupak”. Uredbom (EZ) br. 1279/2007 okončane su i mjere u vezi s uvozom čelične užadi i kabelâ podrijetlom iz Turske i Tajlanda.

| (4) | Trenutačno (5) postoje mjere na snazi i protiv SWR-a iz Ukrajine i Narodne Republike Kine koje su proširene na uvoz SWR-a koji se otprema iz Maroka, Moldove i Republike Koreje. |
| --- | --- |

(4)

Trenutačno (5) postoje mjere na snazi i protiv SWR-a iz Ukrajine i Narodne Republike Kine koje su proširene na uvoz SWR-a koji se otprema iz Maroka, Moldove i Republike Koreje.

2.   Zahtjev za reviziju

| (5) | Komisija je 27. listopada 2012. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije najavila pokretanje revizije nakon isteka („obavijest o pokretanju postupka”) (6) antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz SWR-a podrijetlom iz Ruske Federacije prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 27. listopada 2012. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije najavila pokretanje revizije nakon isteka („obavijest o pokretanju postupka”) (6) antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz SWR-a podrijetlom iz Ruske Federacije prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe.

| (6) | Revizija je pokrenuta nakon obrazloženog zahtjeva koji je podnio Odbor za vezu industrija žičane užadi Europske unije (dalje u tekstu „EWRIS” ili „podnositelj zahtjeva”) u ime proizvođača iz Unije koji predstavljaju više od 50 % ukupne proizvodnje određene željezne ili čelične užadi i kabelâ u Uniji. Zahtjev se temeljio na razlozima da bi istek mjera za posljedicu vjerojatno imao nastavak dampinga i ponavljanje štete industriji Unije („IU”). |
| --- | --- |

(6)

Revizija je pokrenuta nakon obrazloženog zahtjeva koji je podnio Odbor za vezu industrija žičane užadi Europske unije (dalje u tekstu „EWRIS” ili „podnositelj zahtjeva”) u ime proizvođača iz Unije koji predstavljaju više od 50 % ukupne proizvodnje određene željezne ili čelične užadi i kabelâ u Uniji. Zahtjev se temeljio na razlozima da bi istek mjera za posljedicu vjerojatno imao nastavak dampinga i ponavljanje štete industriji Unije („IU”).

3.   Ispitni postupak

3.1   
  Razdoblje revizije ispitnog postupka i razmatrano razdoblje

| (7) | Ispitnim postupkom u vezi s nastavkom ili ponavljanjem dampinga i štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. listopada 2011. do 30. rujna 2012. („RRIP”). Ispitivanjem kretanja važnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2009. do kraja RRIP-a („razmatrano razdoblje”). |
| --- | --- |

(7)

Ispitnim postupkom u vezi s nastavkom ili ponavljanjem dampinga i štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. listopada 2011. do 30. rujna 2012. („RRIP”). Ispitivanjem kretanja važnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2009. do kraja RRIP-a („razmatrano razdoblje”).

3.2   
  Strane obuhvaćene postupkom

| (8) | Komisija je o pokretanju postupka službeno obavijestila proizvođače izvoznike, proizvođače u Uniji, uvoznike i korisnike koji su joj poznati kao i podnositelja zahtjeva i tijela zemlje izvoznice. Zainteresiranim stranama omogućeno je da iznesu svoje stavove u pisanom obliku i zatraže raspravu unutar roka određenog u obavijesti o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je o pokretanju postupka službeno obavijestila proizvođače izvoznike, proizvođače u Uniji, uvoznike i korisnike koji su joj poznati kao i podnositelja zahtjeva i tijela zemlje izvoznice. Zainteresiranim stranama omogućeno je da iznesu svoje stavove u pisanom obliku i zatraže raspravu unutar roka određenog u obavijesti o pokretanju postupka.

| (9) | S obzirom na mogući velik broj proizvođača izvoznika u Ruskoj Federaciji koji su uključeni u ispitni postupak, uzorkovanje je u početku predviđeno u obavijesti o pokretanju postupka u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe. Kako bi se Komisiji omogućilo da odluči je li uzorkovanje uistinu potrebno i kako bi, ako odluči da jest, mogla odabrati uzorak, od proizvođača izvoznika iz Ruske Federacije tražilo se da se jave u roku od 15 dana od pokretanja postupka i da Komisiji dostave podatke zatražene u obavijesti o pokretanju. |
| --- | --- |

(9)

S obzirom na mogući velik broj proizvođača izvoznika u Ruskoj Federaciji koji su uključeni u ispitni postupak, uzorkovanje je u početku predviđeno u obavijesti o pokretanju postupka u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe. Kako bi se Komisiji omogućilo da odluči je li uzorkovanje uistinu potrebno i kako bi, ako odluči da jest, mogla odabrati uzorak, od proizvođača izvoznika iz Ruske Federacije tražilo se da se jave u roku od 15 dana od pokretanja postupka i da Komisiji dostave podatke zatražene u obavijesti o pokretanju.

| (10) | S obzirom na to da su samo dva proizvođača izvoznika iz Ruske Federacije dostavila podatke zatražene u obavijesti o pokretanju postupka i izrazila da su voljna dalje surađivati s Komisijom, odlučeno je da se ne provede uzorkovanje za proizvođače izvoznike. |
| --- | --- |

(10)

S obzirom na to da su samo dva proizvođača izvoznika iz Ruske Federacije dostavila podatke zatražene u obavijesti o pokretanju postupka i izrazila da su voljna dalje surađivati s Komisijom, odlučeno je da se ne provede uzorkovanje za proizvođače izvoznike.

| (11) | Komisija je u obavijesti o pokretanju postupka objavila da je privremeno odabrala uzorak proizvođača iz Unije i pozvala zainteresirane strane da dostave svoje komentare o tome unutar roka predviđenog u obavijesti o pokretanju postupka. Privremeni uzorak sastojao se od pet proizvođača iz Unije za koje je utvrđeno da su reprezentativni za industriju Unije u smislu obujma proizvodnje i prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je u obavijesti o pokretanju postupka objavila da je privremeno odabrala uzorak proizvođača iz Unije i pozvala zainteresirane strane da dostave svoje komentare o tome unutar roka predviđenog u obavijesti o pokretanju postupka. Privremeni uzorak sastojao se od pet proizvođača iz Unije za koje je utvrđeno da su reprezentativni za industriju Unije u smislu obujma proizvodnje i prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji.

| (12) | U izostanku ikakvih komentara predložena trgovačka društva odabrana su za uključivanje u konačni uzorak i o tome su obaviještene zainteresirane strane. Međutim jedno od konačno odabranih trgovačkih društava naknadno se povuklo iz uzorka. Komisija je stoga odlučila smanjiti uzorak na preostala četiri trgovačka društva koja su i dalje bila reprezentativna za industriju Unije u smislu obujma proizvodnje (29,3 %) i prodaje (20,9 %) istovjetnog proizvoda u Uniji. |
| --- | --- |

(12)

U izostanku ikakvih komentara predložena trgovačka društva odabrana su za uključivanje u konačni uzorak i o tome su obaviještene zainteresirane strane. Međutim jedno od konačno odabranih trgovačkih društava naknadno se povuklo iz uzorka. Komisija je stoga odlučila smanjiti uzorak na preostala četiri trgovačka društva koja su i dalje bila reprezentativna za industriju Unije u smislu obujma proizvodnje (29,3 %) i prodaje (20,9 %) istovjetnog proizvoda u Uniji.

| (13) | Iako je uzorkovanje predviđeno u obavijesti o pokretanju postupka i za nepovezane uvoznike, nije se javio nijedan nepovezani uvoznik i nijedan korisnik. Stoga uzorkovanje nepovezanih uvoznika nije provedeno. |
| --- | --- |

(13)

Iako je uzorkovanje predviđeno u obavijesti o pokretanju postupka i za nepovezane uvoznike, nije se javio nijedan nepovezani uvoznik i nijedan korisnik. Stoga uzorkovanje nepovezanih uvoznika nije provedeno.

| (14) | Upitnici su poslani četirima proizvođačima iz Unije u uzorku, dvama proizvođačima izvoznicima u Ruskoj Federaciji i povezanom uvozniku. |
| --- | --- |

(14)

Upitnici su poslani četirima proizvođačima iz Unije u uzorku, dvama proizvođačima izvoznicima u Ruskoj Federaciji i povezanom uvozniku.

3.3   
  Odgovori na upitnike

| (15) | Odgovori na upitnike primljeni su od četiriju proizvođača iz Unije u uzorku, povezanog uvoznika i jednog proizvođača izvoznika iz Ruske Federacije. |
| --- | --- |

(15)

Odgovori na upitnike primljeni su od četiriju proizvođača iz Unije u uzorku, povezanog uvoznika i jednog proizvođača izvoznika iz Ruske Federacije.

| (16) | Iako su se u početku bila javila dva proizvođača iz Ruske Federacije, samo je jedan od njih dostavio odgovor na upitnik i za njega se smatra da surađuje u ispitnom postupku. Taj proizvođač izvoznik koji surađuje 100 %-tni je vlasnik društva kćeri sa sjedištem u Italiji koje isto tako proizvodi SWR i uvozi dotični proizvod iz Ruske Federacije. Drugi proizvođač dostavio je podnesak u vrijeme pokretanja ispitnog postupka, ali nije ispunio upitnik, iako je pozvan da to učini. Stoga se smatra da drugi proizvođač izvoznik nije surađivao u ispitnom postupku. |
| --- | --- |

(16)

Iako su se u početku bila javila dva proizvođača iz Ruske Federacije, samo je jedan od njih dostavio odgovor na upitnik i za njega se smatra da surađuje u ispitnom postupku. Taj proizvođač izvoznik koji surađuje 100 %-tni je vlasnik društva kćeri sa sjedištem u Italiji koje isto tako proizvodi SWR i uvozi dotični proizvod iz Ruske Federacije. Drugi proizvođač dostavio je podnesak u vrijeme pokretanja ispitnog postupka, ali nije ispunio upitnik, iako je pozvan da to učini. Stoga se smatra da drugi proizvođač izvoznik nije surađivao u ispitnom postupku.

3.4   
  Posjeti radi provjere

| (17) | Komisija je tražila i potvrdila sve podatke koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i posljedične štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere provedeni su u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:






  (a) | proizvođači iz Unije:






  — | CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, Njemačka, |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

Komisija je tražila i potvrdila sve podatke koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i posljedične štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere provedeni su u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:

(a)

proizvođači iz Unije:

—

CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, Njemačka,

| — | BRIDON International Ltd., Ujedinjena Kraljevina, |
| --- | --- |

—

BRIDON International Ltd., Ujedinjena Kraljevina,

| — | TEUFELBERGER Seil GmbH, Austrija, |
| --- | --- |

—

TEUFELBERGER Seil GmbH, Austrija,

| — | Manuel Rodrigues de OLIVEIRA Sá & Filhos, S.A., Portugal; |
| --- | --- |

—

Manuel Rodrigues de OLIVEIRA Sá & Filhos, S.A., Portugal;

| (b) | proizvođač izvoznik iz Ruske Federacije:






  — | JSC SEVERSTAL-Metiz, Čerepovec; |
| --- | --- | --- |

(b)

proizvođač izvoznik iz Ruske Federacije:

—

JSC SEVERSTAL-Metiz, Čerepovec;

| (c) | povezani uvoznik:






  — | REDAELLI Tecna SpA, Italija. |
| --- | --- | --- |

(c)

povezani uvoznik:

—

REDAELLI Tecna SpA, Italija.

B.   DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

1.   Dotični proizvod

| (18) | Dotični proizvod isti je kao onaj u početnom ispitnom postupku i zadnjem ispitnom postupku, koji je doveo do uvođenja mjera koje su trenutačno na snazi, tj. željezna ili čelična užad i kabeli, uključujući zatvorenu užad, isključujući užad i kabele od nehrđajućeg čelika, najveće dimenzije poprečnog presjeka veće od 3 mm, s priborom ili bez njega (koji se u industrijskoj terminologiji često naziva „SWR”), trenutačno obuhvaćeni oznakama KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 i ex 7312 10 98 („dotični proizvod”). |
| --- | --- |

(18)

Dotični proizvod isti je kao onaj u početnom ispitnom postupku i zadnjem ispitnom postupku, koji je doveo do uvođenja mjera koje su trenutačno na snazi, tj. željezna ili čelična užad i kabeli, uključujući zatvorenu užad, isključujući užad i kabele od nehrđajućeg čelika, najveće dimenzije poprečnog presjeka veće od 3 mm, s priborom ili bez njega (koji se u industrijskoj terminologiji često naziva „SWR”), trenutačno obuhvaćeni oznakama KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 i ex 7312 10 98 („dotični proizvod”).

2.   Istovjetni proizvod

| (19) | Trenutačnim ispitnim postupkom u vezi s revizijom nakon isteka mjera potvrđeno je da SWR koji se proizvodi u Ruskoj Federaciji i izvozi u Uniju i SWR koji u Uniji proizvode i prodaju proizvođači iz Unije imaju ista osnovna fizička i tehnička svojstva i krajnju namjenu zbog čega se smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(19)

Trenutačnim ispitnim postupkom u vezi s revizijom nakon isteka mjera potvrđeno je da SWR koji se proizvodi u Ruskoj Federaciji i izvozi u Uniju i SWR koji u Uniji proizvode i prodaju proizvođači iz Unije imaju ista osnovna fizička i tehnička svojstva i krajnju namjenu zbog čega se smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.

C.   VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA

1.   Uvodne napomene

| (20) | U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe ispitano je odvija li se trenutačno damping i je li vjerojatno da bi istek postojećih mjera doveo do nastavka ili ponavljanja dampinga. |
| --- | --- |

(20)

U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe ispitano je odvija li se trenutačno damping i je li vjerojatno da bi istek postojećih mjera doveo do nastavka ili ponavljanja dampinga.

| (21) | Kako je prethodno objašnjeno u uvodnoj izjavi 10., nije bilo potrebno odabrati uzorak proizvođača izvoznika iz Ruske Federacije. Proizvođač izvoznik koji surađuje predstavljao je 99 % izvoza dotičnog proizvoda iz Ruske Federacije u Uniju tijekom RRIP-a. Na temelju toga zaključeno je da je razina suradnje visoka. |
| --- | --- |

(21)

Kako je prethodno objašnjeno u uvodnoj izjavi 10., nije bilo potrebno odabrati uzorak proizvođača izvoznika iz Ruske Federacije. Proizvođač izvoznik koji surađuje predstavljao je 99 % izvoza dotičnog proizvoda iz Ruske Federacije u Uniju tijekom RRIP-a. Na temelju toga zaključeno je da je razina suradnje visoka.

| (22) | S obzirom na to da ostala dva poznata proizvođača iz Ruske Federacije nisu surađivala u ispitnom postupku, niže navedeni nalazi o vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga morali su se temeljiti na najboljim dostupnim činjenicama, uključujući podatke Eurostata, službene statističke podatke Rusije i ograničene podatke dobivene od drugog proizvođača. |
| --- | --- |

(22)

S obzirom na to da ostala dva poznata proizvođača iz Ruske Federacije nisu surađivala u ispitnom postupku, niže navedeni nalazi o vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga morali su se temeljiti na najboljim dostupnim činjenicama, uključujući podatke Eurostata, službene statističke podatke Rusije i ograničene podatke dobivene od drugog proizvođača.

2.   Damping uvoza tijekom RRIP-a

| (23) | Prema zahtjevu za reviziju, izvoz iz Ruske Federacije u Uniju navodno je bio dampinški uz prosječnu maržu od 130,8 %. Kako je navedeno u obavijesti o pokretanju postupka (stavak 4.1.), podnositelj zahtjeva usporedio je cijene izvoza iz Ruske Federacije u Uniju (na razini franko tvornica) s domaćim cijenama u Ruskoj Federaciji. |
| --- | --- |

(23)

Prema zahtjevu za reviziju, izvoz iz Ruske Federacije u Uniju navodno je bio dampinški uz prosječnu maržu od 130,8 %. Kako je navedeno u obavijesti o pokretanju postupka (stavak 4.1.), podnositelj zahtjeva usporedio je cijene izvoza iz Ruske Federacije u Uniju (na razini franko tvornica) s domaćim cijenama u Ruskoj Federaciji.

2.1   
  Uobičajena vrijednost

| (24) | U skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe, za proizvođača izvoznika koji surađuje najprije je utvrđeno je li njegova ukupna domaća prodaja istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima na ruskom domaćem tržištu reprezentativna, tj. je li ukupan obujam te prodaje bio jednak ili veći od 5 % ukupnog obujma odgovarajuće izvozne prodaje u Uniju. Za domaću prodaju istovjetnog proizvoda koju je vršio proizvođač izvoznik koji surađuje utvrđeno je da je ukupno reprezentativna. |
| --- | --- |

(24)

U skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe, za proizvođača izvoznika koji surađuje najprije je utvrđeno je li njegova ukupna domaća prodaja istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima na ruskom domaćem tržištu reprezentativna, tj. je li ukupan obujam te prodaje bio jednak ili veći od 5 % ukupnog obujma odgovarajuće izvozne prodaje u Uniju. Za domaću prodaju istovjetnog proizvoda koju je vršio proizvođač izvoznik koji surađuje utvrđeno je da je ukupno reprezentativna.

| (25) | Nakon toga Komisija je utvrdila vrste istovjetnog proizvoda koje na domaćem tržištu prodaje taj proizvođač izvoznik, a koje su identične ili izravno usporedive s vrstama koje se prodaju za izvoz u Uniju. |
| --- | --- |

(25)

Nakon toga Komisija je utvrdila vrste istovjetnog proizvoda koje na domaćem tržištu prodaje taj proizvođač izvoznik, a koje su identične ili izravno usporedive s vrstama koje se prodaju za izvoz u Uniju.

| (26) | Zatim je ispitano je li domaća prodaja koju je vršio proizvođač izvoznik koji surađuje bila reprezentativna za svaku vrstu proizvoda, tj. je li domaća prodaja svake vrste proizvoda predstavljala barem 5 % obujma prodaje iste vrste proizvoda Uniji. Za vrste proizvoda koje su prodane u reprezentativnim količinama zatim je ispitano je li ta prodaja izvršena u uobičajenom tijeku trgovine („UTT”) u skladu s člankom 2. stavkom 4. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(26)

Zatim je ispitano je li domaća prodaja koju je vršio proizvođač izvoznik koji surađuje bila reprezentativna za svaku vrstu proizvoda, tj. je li domaća prodaja svake vrste proizvoda predstavljala barem 5 % obujma prodaje iste vrste proizvoda Uniji. Za vrste proizvoda koje su prodane u reprezentativnim količinama zatim je ispitano je li ta prodaja izvršena u uobičajenom tijeku trgovine („UTT”) u skladu s člankom 2. stavkom 4. Osnovne uredbe.

| (27) | Ispitivanje je li domaća prodaja svake vrste proizvoda koja je na domaćem tržištu prodana u reprezentativnim količinama izvršena u UTT-u provedeno je tako da je utvrđen udjel profitabilne prodaje dotične vrste proizvoda nezavisnim kupcima. U svim slučajevima kad je domaća prodaja određene vrste proizvoda izvršena u dostatnim količinama i u UTT-u, uobičajena vrijednost temeljila se na stvarnoj domaćoj cijeni izračunanoj kao ponderirani prosjek ukupne domaće prodaje te vrste tijekom RRIP-a. |
| --- | --- |

(27)

Ispitivanje je li domaća prodaja svake vrste proizvoda koja je na domaćem tržištu prodana u reprezentativnim količinama izvršena u UTT-u provedeno je tako da je utvrđen udjel profitabilne prodaje dotične vrste proizvoda nezavisnim kupcima. U svim slučajevima kad je domaća prodaja određene vrste proizvoda izvršena u dostatnim količinama i u UTT-u, uobičajena vrijednost temeljila se na stvarnoj domaćoj cijeni izračunanoj kao ponderirani prosjek ukupne domaće prodaje te vrste tijekom RRIP-a.

| (28) | Za preostale vrste proizvoda čija domaća prodaja nije bila reprezentativna ili nije izvršena u UTT-u uobičajena je vrijednost izračunana u skladu s člankom 2. stavkom 3. Osnovne uredbe. Uobičajena vrijednost izračunana je zbrajanjem troškova proizvodnje vrsta koje su izvezene, prilagođenom prema potrebi, razumnog postotka za prodajne, opće i administrativne troškove i razumne profitne marže, na temelju stvarnih podataka o proizvodnji i prodaji istovjetnog proizvoda u UTT-u, u skladu s člankom 2. stavkom 6. prvom rečenicom Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(28)

Za preostale vrste proizvoda čija domaća prodaja nije bila reprezentativna ili nije izvršena u UTT-u uobičajena je vrijednost izračunana u skladu s člankom 2. stavkom 3. Osnovne uredbe. Uobičajena vrijednost izračunana je zbrajanjem troškova proizvodnje vrsta koje su izvezene, prilagođenom prema potrebi, razumnog postotka za prodajne, opće i administrativne troškove i razumne profitne marže, na temelju stvarnih podataka o proizvodnji i prodaji istovjetnog proizvoda u UTT-u, u skladu s člankom 2. stavkom 6. prvom rečenicom Osnovne uredbe.

2.2   
  Izvozna cijena

| (29) | Za izvoznu prodaju na tržište Unije koju je ruski proizvođač izvoznik koji surađuje izvršio izravno nezavisnim kupcima, izvozna cijena utvrđena je na temelju stvarno plaćenih ili naplativih cijena za dotični proizvod u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(29)

Za izvoznu prodaju na tržište Unije koju je ruski proizvođač izvoznik koji surađuje izvršio izravno nezavisnim kupcima, izvozna cijena utvrđena je na temelju stvarno plaćenih ili naplativih cijena za dotični proizvod u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe.

| (30) | Za izvozne transakcije gdje je izvoz u Uniju izvršen putem povezanog društva za trgovinu, izvozna je cijena izračunana na temelju prve preprodajne cijene koju je nezavisnim kupcima u Uniji naplatio povezani trgovac, prema članku 2. stavku 9. Osnovne uredbe. Učinjene su prilagodbe kako bi se u obzir uzeli svi troškovi nastali između uvoza i preprodaje, a za dobit, radi utvrđivanja pouzdane izvozne cijene. U izostanku podataka od nezavisnih uvoznika u vezi s razinom dobiti ostvarene tijekom RRIP-a upotrijebljena je prosječna profitna marža od 5 %. |
| --- | --- |

(30)

Za izvozne transakcije gdje je izvoz u Uniju izvršen putem povezanog društva za trgovinu, izvozna je cijena izračunana na temelju prve preprodajne cijene koju je nezavisnim kupcima u Uniji naplatio povezani trgovac, prema članku 2. stavku 9. Osnovne uredbe. Učinjene su prilagodbe kako bi se u obzir uzeli svi troškovi nastali između uvoza i preprodaje, a za dobit, radi utvrđivanja pouzdane izvozne cijene. U izostanku podataka od nezavisnih uvoznika u vezi s razinom dobiti ostvarene tijekom RRIP-a upotrijebljena je prosječna profitna marža od 5 %.

2.3   
  Usporedba

| (31) | Usporedba između ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti i ponderirane prosječne izvozne cijene izvršena je na temelju cijene franko tvornica i na istoj razini trgovine. |
| --- | --- |

(31)

Usporedba između ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti i ponderirane prosječne izvozne cijene izvršena je na temelju cijene franko tvornica i na istoj razini trgovine.

| (32) | Kako bi se osigurala primjerena usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe u obzir su uzete razlike u čimbenicima za koje se pokazalo da utječu na cijene i na usporedivost cijena. U tu svrhu učinjene su odgovarajuće prilagodbe za razlike u troškovima prijevoza, osiguranja, rukovanja, utovara i popratnim troškovima, financijskim troškovima, troškovima pakiranja, provizijama i rabatima gdje je to bilo primjenjivo i opravdano. |
| --- | --- |

(32)

Kako bi se osigurala primjerena usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe u obzir su uzete razlike u čimbenicima za koje se pokazalo da utječu na cijene i na usporedivost cijena. U tu svrhu učinjene su odgovarajuće prilagodbe za razlike u troškovima prijevoza, osiguranja, rukovanja, utovara i popratnim troškovima, financijskim troškovima, troškovima pakiranja, provizijama i rabatima gdje je to bilo primjenjivo i opravdano.

2.4   
  Dampinška marža

| (33) | Kako je predviđeno člankom 2. stavkom 11. Osnovne uredbe, ponderirana prosječna uobičajena vrijednost uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste dotičnog proizvoda. Tom se usporedbom pokazalo postojanje dampinga u iznosu od 4,7 % za tog proizvođača izvoznika. |
| --- | --- |

(33)

Kako je predviđeno člankom 2. stavkom 11. Osnovne uredbe, ponderirana prosječna uobičajena vrijednost uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste dotičnog proizvoda. Tom se usporedbom pokazalo postojanje dampinga u iznosu od 4,7 % za tog proizvođača izvoznika.

3.   Razvoj uvoza u slučaju stavljanja mjera izvan snage

3.1   
  Uvodne napomene

| (34) | U daljnjem tijeku analize postojanja dampinga tijekom RRIP-a ispitana je i vjerojatnost nastavka dampinga u slučaju stavljanja mjera izvan snage. U tom pogledu analizirani su sljedeći elementi: obujam i cijene dampinškog uvoza iz Ruske Federacije, privlačnost tržišta Unije i tržištâ ostalih trećih zemalja, proizvodni kapacitet i višak kapaciteta za izvoz u Ruskoj Federaciji. |
| --- | --- |

(34)

U daljnjem tijeku analize postojanja dampinga tijekom RRIP-a ispitana je i vjerojatnost nastavka dampinga u slučaju stavljanja mjera izvan snage. U tom pogledu analizirani su sljedeći elementi: obujam i cijene dampinškog uvoza iz Ruske Federacije, privlačnost tržišta Unije i tržištâ ostalih trećih zemalja, proizvodni kapacitet i višak kapaciteta za izvoz u Ruskoj Federaciji.

3.2   
  Obujam i cijene dampinškog uvoza iz Ruske Federacije

| (35) | Prema podacima Eurostata, tijekom razmatranog razdoblja uvoz iz Ruske Federacije povećao se s 2 005 tona u 2009. na 2 343 tone u RRIP-u, što je predstavljalo oko 1 % potrošnje u Uniji tijekom RRIP-a i razmatranog razdoblja. Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 33., proizvođač uvoznik koji surađuje vršio je uvoz po dampinškim cijenama (4,7 %) unatoč antidampinškoj pristojbi na snazi. |
| --- | --- |

(35)

Prema podacima Eurostata, tijekom razmatranog razdoblja uvoz iz Ruske Federacije povećao se s 2 005 tona u 2009. na 2 343 tone u RRIP-u, što je predstavljalo oko 1 % potrošnje u Uniji tijekom RRIP-a i razmatranog razdoblja. Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 33., proizvođač uvoznik koji surađuje vršio je uvoz po dampinškim cijenama (4,7 %) unatoč antidampinškoj pristojbi na snazi.

3.3   
  Privlačnost tržišta Unije i tržištâ ostalih trećih zemalja

| (36) | Izvoz u Uniju činio je 3 % ukupne prodaje proizvođača koji surađuje, a većina prodaje (85 %) izvršena je na ruskom domaćem tržištu. Domaće tržište poraslo je za 38 % u razmatranom razdoblju (7) i moglo bi i dalje rasti nastavi li rasti BDP Ruske Federacije, kako predviđaju javno dostupni izvori specijalizirani za gospodarsku analizu. Nadalje na temelju podataka prikupljenih tijekom ispitnog postupka pokazalo se da proizvođač koji surađuje ne proizvodi sve vrste dotičnog proizvoda zbog čega je njegov konkurentski pritisak na proizvođače iz Unije ograničen. To vjerojatno vrijedi i za ostala dva proizvođača u pogledu nedostupnosti podataka o ulaganju u nove strojeve kojima bi se, na primjer, omogućio veći opseg proizvodnje dotičnog proizvoda. Nadalje čini se da se ograničen konkurentski pritisak proizvođača izvoznika iz Ruske Federacije potvrđuje i prisutnošću proizvođača iz Unije na ruskom tržištu. Prema službenim statističkim podacima ruskih carina izvoz dotičnog proizvoda proizvođača iz Unije u Rusku Federaciju predstavljao je 30 % ukupnog uvoza istovjetnog proizvoda na rusko tržište tijekom RRIP-a, što znači da su proizvođači iz Unije bili najveći izvoznik na rusko tržište. |
| --- | --- |

(36)

Izvoz u Uniju činio je 3 % ukupne prodaje proizvođača koji surađuje, a većina prodaje (85 %) izvršena je na ruskom domaćem tržištu. Domaće tržište poraslo je za 38 % u razmatranom razdoblju (7) i moglo bi i dalje rasti nastavi li rasti BDP Ruske Federacije, kako predviđaju javno dostupni izvori specijalizirani za gospodarsku analizu. Nadalje na temelju podataka prikupljenih tijekom ispitnog postupka pokazalo se da proizvođač koji surađuje ne proizvodi sve vrste dotičnog proizvoda zbog čega je njegov konkurentski pritisak na proizvođače iz Unije ograničen. To vjerojatno vrijedi i za ostala dva proizvođača u pogledu nedostupnosti podataka o ulaganju u nove strojeve kojima bi se, na primjer, omogućio veći opseg proizvodnje dotičnog proizvoda. Nadalje čini se da se ograničen konkurentski pritisak proizvođača izvoznika iz Ruske Federacije potvrđuje i prisutnošću proizvođača iz Unije na ruskom tržištu. Prema službenim statističkim podacima ruskih carina izvoz dotičnog proizvoda proizvođača iz Unije u Rusku Federaciju predstavljao je 30 % ukupnog uvoza istovjetnog proizvoda na rusko tržište tijekom RRIP-a, što znači da su proizvođači iz Unije bili najveći izvoznik na rusko tržište.

| (37) | Podnositelj zahtjeva u odgovoru na konačnu objavu tvrdio je da je planirani BDP Rusije (u rasponu od 3 %) umjeren i da neće rezultirati daljnjim razvojem ruskog tržišta SWR-a. Zbog toga rusko tržište možda neće moći prihvatiti dodatni obujam istovjetnog proizvoda. U tom pogledu napominje se da je rast ruskog BDP-a tijekom razmatranog razdoblja, tj. od 2009. do kraja RIP-a, bio niži od predviđenog rasta za 2014. te da je unatoč tomu na ruskom tržištu SWR-a zabilježen porast od 38 %. Stoga se argument odbacuje. |
| --- | --- |

(37)

Podnositelj zahtjeva u odgovoru na konačnu objavu tvrdio je da je planirani BDP Rusije (u rasponu od 3 %) umjeren i da neće rezultirati daljnjim razvojem ruskog tržišta SWR-a. Zbog toga rusko tržište možda neće moći prihvatiti dodatni obujam istovjetnog proizvoda. U tom pogledu napominje se da je rast ruskog BDP-a tijekom razmatranog razdoblja, tj. od 2009. do kraja RIP-a, bio niži od predviđenog rasta za 2014. te da je unatoč tomu na ruskom tržištu SWR-a zabilježen porast od 38 %. Stoga se argument odbacuje.

| (38) | Ista je strana istaknula i nove vrste proizvodâ koje je nedavno osmislio proizvođač izvoznik (u suradnji sa svojim društvom kćeri smještenim u Uniji) te je tvrdila da je to dokaz da je taj proizvođač u razmatranom razdoblju ulagao. Međutim ta činjenica nije u suprotnosti s nalazom da proizvođač izvoznik koji surađuje ne može proizvesti sve vrste užadi (osobito SWR visokog cjenovnog razreda). Stoga se argument odbacuje. |
| --- | --- |

(38)

Ista je strana istaknula i nove vrste proizvodâ koje je nedavno osmislio proizvođač izvoznik (u suradnji sa svojim društvom kćeri smještenim u Uniji) te je tvrdila da je to dokaz da je taj proizvođač u razmatranom razdoblju ulagao. Međutim ta činjenica nije u suprotnosti s nalazom da proizvođač izvoznik koji surađuje ne može proizvesti sve vrste užadi (osobito SWR visokog cjenovnog razreda). Stoga se argument odbacuje.

| (39) | Privlačnost tržišta Unije treba sagledati i u kontekstu toga što su ruski proizvođači izvoznici stekli neke proizvođače iz Unije. Zaista, dva ruska proizvođača trenutačno su vlasnici društava kćeri sa sjedištem u Uniji. Posjetom radi provjere društvu kćeri sa sjedištem u EU-u u vlasništvu izvoznika koji surađuje otkriveno je da se njegova prodaja većinom zaključuje na europskom tržištu i da je povezana prodaja između proizvođača koji surađuje i tog društva kćeri tijekom RRIP-a i dalje bila ograničena. |
| --- | --- |

(39)

Privlačnost tržišta Unije treba sagledati i u kontekstu toga što su ruski proizvođači izvoznici stekli neke proizvođače iz Unije. Zaista, dva ruska proizvođača trenutačno su vlasnici društava kćeri sa sjedištem u Uniji. Posjetom radi provjere društvu kćeri sa sjedištem u EU-u u vlasništvu izvoznika koji surađuje otkriveno je da se njegova prodaja većinom zaključuje na europskom tržištu i da je povezana prodaja između proizvođača koji surađuje i tog društva kćeri tijekom RRIP-a i dalje bila ograničena.

| (40) | Na temelju tih podataka izvoznika koji surađuje treba naglasiti da je ruski obujam izvoza dotičnog proizvoda u treće zemlje četverostruko premašivao obujam izvoza u Uniju tijekom RRIP-a. Utvrđeno je da su cijene izvoza proizvođača izvoznika koji surađuje u treće zemlje u prosjeku niže od cijena domaće prodaje u Ruskoj Federaciji, ali u prosjeku više od cijena izvoza na tržište Unije. Zbog toga se može zaključiti da je izvozna prodaja za tržišta trećih zemalja privlačnija od prodaje za tržište Unije. U tom se kontekstu napominje i da postoje davno uspostavljeni kanali prodaje s tržištima Zajednice nezavisnih država („ZND”). |
| --- | --- |

(40)

Na temelju tih podataka izvoznika koji surađuje treba naglasiti da je ruski obujam izvoza dotičnog proizvoda u treće zemlje četverostruko premašivao obujam izvoza u Uniju tijekom RRIP-a. Utvrđeno je da su cijene izvoza proizvođača izvoznika koji surađuje u treće zemlje u prosjeku niže od cijena domaće prodaje u Ruskoj Federaciji, ali u prosjeku više od cijena izvoza na tržište Unije. Zbog toga se može zaključiti da je izvozna prodaja za tržišta trećih zemalja privlačnija od prodaje za tržište Unije. U tom se kontekstu napominje i da postoje davno uspostavljeni kanali prodaje s tržištima Zajednice nezavisnih država („ZND”).

| (41) | Podnositelj zahtjeva u odgovoru na konačnu objavu tvrdio je da su izvozne cijene ruskih proizvođača za tržišta trećih zemalja zapravo niže od izvoznih cijena za Uniju. U tom kontekstu iznesena je usporedba prosječnih izvoznih cijena za Ukrajinu i za neke europske zemlje na temelju navodnih ruskih carinskih statistika. U potvrdu usporedbe nisu dostavljeni izvorni podaci. U tom pogledu napominje se da su u ispitnom postupku na temelju provjerenih podataka iz upitnika dobivenih od proizvođača izvoznika koji surađuje uspoređene razlike u cijeni između ruskih izvoznih cijena u Uniju i na tržišta trećih zemalja. Usporedba je izvršena na razini franko tvornica uzimajući u obzir razlike između vrsti proizvoda i razine trgovanja. Prosječna cijena koju je dostavio podnositelj zahtjeva ne upućuje na složenost komponenti i raspona cijena na tržištu SWR-a koji su rezultat znatnog broja raznih proizvoda i različitih razina trgovanja. Stoga se argument odbacuje. |
| --- | --- |

(41)

Podnositelj zahtjeva u odgovoru na konačnu objavu tvrdio je da su izvozne cijene ruskih proizvođača za tržišta trećih zemalja zapravo niže od izvoznih cijena za Uniju. U tom kontekstu iznesena je usporedba prosječnih izvoznih cijena za Ukrajinu i za neke europske zemlje na temelju navodnih ruskih carinskih statistika. U potvrdu usporedbe nisu dostavljeni izvorni podaci. U tom pogledu napominje se da su u ispitnom postupku na temelju provjerenih podataka iz upitnika dobivenih od proizvođača izvoznika koji surađuje uspoređene razlike u cijeni između ruskih izvoznih cijena u Uniju i na tržišta trećih zemalja. Usporedba je izvršena na razini franko tvornica uzimajući u obzir razlike između vrsti proizvoda i razine trgovanja. Prosječna cijena koju je dostavio podnositelj zahtjeva ne upućuje na složenost komponenti i raspona cijena na tržištu SWR-a koji su rezultat znatnog broja raznih proizvoda i različitih razina trgovanja. Stoga se argument odbacuje.

| (42) | Ista strana tvrdila je da razina obujma izvoza industrije Unije u Rusku Federaciju u ovom predmetu nije važna te je istaknula povećani uvoz iz Narodne Republike Kine u Rusku Federaciju i potrebu za njegovim razmatranjem u analizi jer taj uvoz čini konkurentsku prijetnju za prisutnost ruskih proizvođača na ruskom tržištu i tržištu ZND-a. U tom pogledu nije važna činjenica da su proizvođači iz Unije predvodnici u izvozu na rusko tržište jer između ostalog potvrđuje činjenicu da ruski proizvođači ne mogu proizvesti sve vrste SWR-a za kojima na ruskom tržištu postoji potražnja. Kad je riječ o kineskom izvozu u Rusku Federaciju, napominje se da on raste usporedo s brzim rastom potražnje na ruskom tržištu. Za potrebe daljnje analize nisu dostavljene informacije primjerice o razinama cijena kineskog uvoza u Rusku Federaciju ili u zemlje ZND-a ili o obilježjima uvezenog proizvoda koji je predmetom ispitnog postupka. Naposljetku napominje se da su prema ruskim carinskim statistikama ruski proizvođači dotičnog proizvoda i dalje tijekom RRIP-a bili predvodnici na domaćem tržištu SWR-a, a ukupan uvoz na to tržište iznosio je samo 15 % ruskog tržišta SWR-a. Stoga se argument odbacuje. |
| --- | --- |

(42)

Ista strana tvrdila je da razina obujma izvoza industrije Unije u Rusku Federaciju u ovom predmetu nije važna te je istaknula povećani uvoz iz Narodne Republike Kine u Rusku Federaciju i potrebu za njegovim razmatranjem u analizi jer taj uvoz čini konkurentsku prijetnju za prisutnost ruskih proizvođača na ruskom tržištu i tržištu ZND-a. U tom pogledu nije važna činjenica da su proizvođači iz Unije predvodnici u izvozu na rusko tržište jer između ostalog potvrđuje činjenicu da ruski proizvođači ne mogu proizvesti sve vrste SWR-a za kojima na ruskom tržištu postoji potražnja. Kad je riječ o kineskom izvozu u Rusku Federaciju, napominje se da on raste usporedo s brzim rastom potražnje na ruskom tržištu. Za potrebe daljnje analize nisu dostavljene informacije primjerice o razinama cijena kineskog uvoza u Rusku Federaciju ili u zemlje ZND-a ili o obilježjima uvezenog proizvoda koji je predmetom ispitnog postupka. Naposljetku napominje se da su prema ruskim carinskim statistikama ruski proizvođači dotičnog proizvoda i dalje tijekom RRIP-a bili predvodnici na domaćem tržištu SWR-a, a ukupan uvoz na to tržište iznosio je samo 15 % ruskog tržišta SWR-a. Stoga se argument odbacuje.

3.4   
  Proizvodni kapacitet i višak kapaciteta dostupnog za izvoz u Ruskoj Federaciji

| (43) | Prema zahtjevu za pokretanje revizije, proizvodni kapacitet svih ruskih proizvođača izvoznika iznosio je 115 000 tona. Tijekom ispitnog postupka ponovnom ocjenom podnositelja zahtjeva pokazalo se da ruski proizvodni kapacitet iznosi između 220 000 i 250 000 tona, ali to nije potkrijepljeno nikakvim dokazima. Na temelju provjerenih podataka izvoznika koji surađuje, podataka koje je podnio drugi poznati proizvođač i podataka iz zahtjeva o trećem proizvođaču, proizvodni kapacitet svih ruskih proizvođača dotičnog proizvoda utvrđen je na razini od oko 158 000 tona. U tom se kontekstu napominje da su u razmatranom razdoblju na proizvodnom kapacitetu proizvođača izvoznika koji surađuje izvršene strukturne prilagodbe zbog kojih je zatvoren jedan proizvodni pogon. |
| --- | --- |

(43)

Prema zahtjevu za pokretanje revizije, proizvodni kapacitet svih ruskih proizvođača izvoznika iznosio je 115 000 tona. Tijekom ispitnog postupka ponovnom ocjenom podnositelja zahtjeva pokazalo se da ruski proizvodni kapacitet iznosi između 220 000 i 250 000 tona, ali to nije potkrijepljeno nikakvim dokazima. Na temelju provjerenih podataka izvoznika koji surađuje, podataka koje je podnio drugi poznati proizvođač i podataka iz zahtjeva o trećem proizvođaču, proizvodni kapacitet svih ruskih proizvođača dotičnog proizvoda utvrđen je na razini od oko 158 000 tona. U tom se kontekstu napominje da su u razmatranom razdoblju na proizvodnom kapacitetu proizvođača izvoznika koji surađuje izvršene strukturne prilagodbe zbog kojih je zatvoren jedan proizvodni pogon.

| (44) | Jedna strana u odgovoru na konačnu objavu tvrdila je da su neki strojevi iz zatvorenog proizvodnog pogona prevezeni na drugo mjesto proizvodnje proizvođača koji surađuje. Međutim, u potvrdu te tvrdnje nisu dostavljeni dokazi. U tom pogledu potvrđuje se da dokazi prikupljeni u ispitnom postupku potvrđuju da je u razmatranom razdoblju proizvođač koji surađuje proveo znatne strukturne prilagodbe, što je uključivalo otpis nekih strojeva na sva tri mjesta proizvodnje i zatvaranje jednog proizvodnog pogona. U isto vrijeme ne može se isključiti mogućnost da su određeni strojevi iz zatvorenog proizvodnog pogona prevezeni u preostale pogone. U svakom slučaju to ne utječe na procjenu proizvodnog kapaciteta tog proizvođača i Rusije u cjelini, što ta strana nije opovrgavala. Stoga se argument odbacuje. |
| --- | --- |

(44)

Jedna strana u odgovoru na konačnu objavu tvrdila je da su neki strojevi iz zatvorenog proizvodnog pogona prevezeni na drugo mjesto proizvodnje proizvođača koji surađuje. Međutim, u potvrdu te tvrdnje nisu dostavljeni dokazi. U tom pogledu potvrđuje se da dokazi prikupljeni u ispitnom postupku potvrđuju da je u razmatranom razdoblju proizvođač koji surađuje proveo znatne strukturne prilagodbe, što je uključivalo otpis nekih strojeva na sva tri mjesta proizvodnje i zatvaranje jednog proizvodnog pogona. U isto vrijeme ne može se isključiti mogućnost da su određeni strojevi iz zatvorenog proizvodnog pogona prevezeni u preostale pogone. U svakom slučaju to ne utječe na procjenu proizvodnog kapaciteta tog proizvođača i Rusije u cjelini, što ta strana nije opovrgavala. Stoga se argument odbacuje.

| (45) | U pogledu pitanja iskorištenosti kapaciteta i viška kapaciteta, na temelju podataka dvaju proizvođača i u nedostatku preciznih podataka o iskorištenosti kapaciteta trećeg proizvođača, pretpostavljeno je da je njegova iskorištenost kapaciteta bila na razini iskorištenosti kapaciteta drugih dvaju proizvođača tj. 90 % tijekom RRIP-a. S obzirom na prethodno navedeno, zaključeno je da ukupan rezervni kapacitet u Ruskoj Federaciji iznosi oko 17 000 tona. To je odgovaralo oko 8 % potrošnje u Uniji tijekom RRIP-a. |
| --- | --- |

(45)

U pogledu pitanja iskorištenosti kapaciteta i viška kapaciteta, na temelju podataka dvaju proizvođača i u nedostatku preciznih podataka o iskorištenosti kapaciteta trećeg proizvođača, pretpostavljeno je da je njegova iskorištenost kapaciteta bila na razini iskorištenosti kapaciteta drugih dvaju proizvođača tj. 90 % tijekom RRIP-a. S obzirom na prethodno navedeno, zaključeno je da ukupan rezervni kapacitet u Ruskoj Federaciji iznosi oko 17 000 tona. To je odgovaralo oko 8 % potrošnje u Uniji tijekom RRIP-a.

3.5   
  Zaključak

| (46) | S obzirom na nalaze da je tijekom RRIP-a uvoz iz Ruske Federacije i dalje bio dampinški, postoji vjerojatnost nastavka dampinga na tržištu Unije u slučaju uklanjanja trenutačnih antidampinških mjera. |
| --- | --- |

(46)

S obzirom na nalaze da je tijekom RRIP-a uvoz iz Ruske Federacije i dalje bio dampinški, postoji vjerojatnost nastavka dampinga na tržištu Unije u slučaju uklanjanja trenutačnih antidampinških mjera.

| (47) | Međutim, treba naglasiti sljedeće točke. Prvo, u Ruskoj Federaciji postoji ograničen rezervni kapacitet koji bi mogla apsorbirati brzo rastuća potražnja na domaćem tržištu. Drugo, ruski proizvođači nemaju kapacitet za dostavu svih vrsta užadi zbog čega je njihov konkurentski pritisak na tržištu Unije ograničen. Treće, dva od triju poznatih proizvođača izvoznika 100 %-tni su vlasnici društava kćeri u Uniji koja proizvode istovjetni proizvod. Na temelju podataka primljenih od društva kćeri proizvođača izvoznika koji surađuje vidljivo je da se istovjetni proizvod koji proizvodi to društvo kćer prodaje prvenstveno na tržištu Unije, dok proizvođač izvoznik proizvodi i prodaje istovjetni proizvod većinom za rusko tržište. Uz to, ti ruski proizvođači dobro su trgovinski povezani s tržištima trećih zemalja, posebno tržištima ZND-a, koja su ruskim izvoznicima privlačnija jer su cijene koje se u prosjeku naplaćuju na tim tržištima više od onih koje se naplaćuju u Uniji. Na temelju toga zaključeno je da nije vjerojatno da bi uvoz dotičnog proizvoda iz Ruske Federacije značajno porastao u slučaju da mjere prestanu vrijediti. |
| --- | --- |

(47)

Međutim, treba naglasiti sljedeće točke. Prvo, u Ruskoj Federaciji postoji ograničen rezervni kapacitet koji bi mogla apsorbirati brzo rastuća potražnja na domaćem tržištu. Drugo, ruski proizvođači nemaju kapacitet za dostavu svih vrsta užadi zbog čega je njihov konkurentski pritisak na tržištu Unije ograničen. Treće, dva od triju poznatih proizvođača izvoznika 100 %-tni su vlasnici društava kćeri u Uniji koja proizvode istovjetni proizvod. Na temelju podataka primljenih od društva kćeri proizvođača izvoznika koji surađuje vidljivo je da se istovjetni proizvod koji proizvodi to društvo kćer prodaje prvenstveno na tržištu Unije, dok proizvođač izvoznik proizvodi i prodaje istovjetni proizvod većinom za rusko tržište. Uz to, ti ruski proizvođači dobro su trgovinski povezani s tržištima trećih zemalja, posebno tržištima ZND-a, koja su ruskim izvoznicima privlačnija jer su cijene koje se u prosjeku naplaćuju na tim tržištima više od onih koje se naplaćuju u Uniji. Na temelju toga zaključeno je da nije vjerojatno da bi uvoz dotičnog proizvoda iz Ruske Federacije značajno porastao u slučaju da mjere prestanu vrijediti.

D.   DEFINICIJA INDUSTRIJE UNIJE

| (48) | SWR tijekom RRIP-a proizvodi više od 30 proizvođača iz Unije. Stoga se smatra da proizvodnja tih proizvođača (utvrđena na temelju podataka prikupljenih od proizvođača koji surađuju i za ostale proizvođače iz Unije na temelju podataka koje je dostavio podnositelj zahtjeva) čini proizvodnju u Uniji u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(48)

SWR tijekom RRIP-a proizvodi više od 30 proizvođača iz Unije. Stoga se smatra da proizvodnja tih proizvođača (utvrđena na temelju podataka prikupljenih od proizvođača koji surađuju i za ostale proizvođače iz Unije na temelju podataka koje je dostavio podnositelj zahtjeva) čini proizvodnju u Uniji u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe.

| (49) | Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 12., uzorak je odabran zbog velikog broja proizvođača u Uniji. Za potrebe analize štete, pokazatelji štete utvrđeni su na sljedećim dvjema razinama:






  — | makroekonomski elementi (proizvodnja, kapacitet, obujam prodaje, tržišni udjel, rast, zaposlenost, produktivnost, prosječne jedinične cijene, visina dampinške marže) ocijenjeni su, na razini ukupne proizvodnje Unije, na temelju podataka prikupljenih od proizvođača koji surađuju i podataka Eurostata, a za ostale proizvođače iz Unije upotrijebljena je procjena koja se temeljila na podacima dobivenima od podnositelja zahtjeva, |
| --- | --- | --- |

(49)

Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 12., uzorak je odabran zbog velikog broja proizvođača u Uniji. Za potrebe analize štete, pokazatelji štete utvrđeni su na sljedećim dvjema razinama:

—

makroekonomski elementi (proizvodnja, kapacitet, obujam prodaje, tržišni udjel, rast, zaposlenost, produktivnost, prosječne jedinične cijene, visina dampinške marže) ocijenjeni su, na razini ukupne proizvodnje Unije, na temelju podataka prikupljenih od proizvođača koji surađuju i podataka Eurostata, a za ostale proizvođače iz Unije upotrijebljena je procjena koja se temeljila na podacima dobivenima od podnositelja zahtjeva,

| — | analiza mikroekonomskih elemenata (tj. zalihe, plaće, profitabilnost, povrat ulaganja, novčani tok, sposobnost prikupljanja kapitala i ulaganja) provedena je za proizvođače iz Unije u uzorku na temelju njihovih podataka koji su provjereni. |
| --- | --- |

—

analiza mikroekonomskih elemenata (tj. zalihe, plaće, profitabilnost, povrat ulaganja, novčani tok, sposobnost prikupljanja kapitala i ulaganja) provedena je za proizvođače iz Unije u uzorku na temelju njihovih podataka koji su provjereni.

E.   STANJE NA TRŽIŠTU UNIJE

1.   Potrošnja u Uniji

| (50) | Potrošnja u Uniji povećala se za 8 % s 195 426 tona na 211 380 tona između 2009. i RRIP-a, | 2009. | 2010. | 2011. | RRIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Potrošnja u Uniji (u tonama) | 195 426 | 206 940 | 213 350 | 211 380 |
| Indeks | 100 | 106 | 109 | 108 |

(50)

Potrošnja u Uniji povećala se za 8 % s 195 426 tona na 211 380 tona između 2009. i RRIP-a,

2009.

2010.

2011.

RRIP

Potrošnja u Uniji (u tonama)

195 426

206 940

213 350

211 380

Indeks

100

106

109

108

2.   Trenutačni uvoz iz Ruske Federacije

2.1   
  Obujam, tržišni udjel i cijene uvoza iz Ruske Federacije

| (51) | Prema podacima Eurostata obujam uvoza dotičnog proizvoda podrijetlom iz Ruske Federacije povećao se s 2 005 tona na 2 343 tone između 2009. i RRIP-a. Unatoč tom povećanju ti su obujmi manji od uvoza iz Ruske Federacije tijekom zadnjeg ispitnog postupka kad je uvoz iznosio 2 908 tona za 2005. i 3 323 tone za razdoblje između 1. srpnja 2005. i 30. lipnja 2006. („zadnji RRIP”). Nadalje, od kraja RRIP-a uvoz iz Rusije pokazuje silazno kretanje (pad od 20 %). |
| --- | --- |

(51)

Prema podacima Eurostata obujam uvoza dotičnog proizvoda podrijetlom iz Ruske Federacije povećao se s 2 005 tona na 2 343 tone između 2009. i RRIP-a. Unatoč tom povećanju ti su obujmi manji od uvoza iz Ruske Federacije tijekom zadnjeg ispitnog postupka kad je uvoz iznosio 2 908 tona za 2005. i 3 323 tone za razdoblje između 1. srpnja 2005. i 30. lipnja 2006. („zadnji RRIP”). Nadalje, od kraja RRIP-a uvoz iz Rusije pokazuje silazno kretanje (pad od 20 %).

| (52) | Tržišni udjel ruskog uvoza iznosio je 1,03 % 2009. i 1,11 % u RRIP-u. |
| --- | --- |

(52)

Tržišni udjel ruskog uvoza iznosio je 1,03 % 2009. i 1,11 % u RRIP-u.

| (53) | U pogledu uvoznih cijena, one su se tijekom razmatranog razdoblja stalno povećavale za 12 %. | 2009. | 2010. | 2011. | RRIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uvoz (u tonama) | 2 005 | 2 197 | 2 549 | 2 343 |
| indeks | 100 | 110 | 127 | 117 |
| Tržišni udjel | 1,03 % | 1,06 % | 1,19 % | 1,11 % |
| indeks | 100 | 103 | 116 | 108 |
| Cijena uvoza | 1 054 | 1 084 | 1 171 | 1 178 |
| indeks | 100 | 103 | 111 | 112 |

(53)

U pogledu uvoznih cijena, one su se tijekom razmatranog razdoblja stalno povećavale za 12 %.

2009.

2010.

2011.

RRIP

Uvoz (u tonama)

2 005

2 197

2 549

2 343

indeks

100

110

127

117

Tržišni udjel

1,03 %

1,06 %

1,19 %

1,11 %

indeks

100

103

116

108

Cijena uvoza

1 054

1 084

1 171

1 178

indeks

100

103

111

112

2.2   
  Obaranje cijena

| (54) | Obaranje cijena utvrđeno je na temelju izvoznih cijena ruskog proizvođača koji surađuje, bez antidampinške pristojbe, i utvrđeno je da iznosi između 54,7 % i 69,0 % ovisno o vrsti proizvoda, s ponderiranom prosječnom maržom obaranja cijena od 63,4 %. Međutim, s obzirom na malen obujam uvoza iz Ruske Federacije i niz različitih vrsta SWR-a koje postoje, obaranje cijena moglo se utvrditi samo na temelju malog broja identičnih vrsta proizvoda s malim obujmom (19,9 tona). Stoga se marža obaranja cijena može smatrati samo okvirnom. |
| --- | --- |

(54)

Obaranje cijena utvrđeno je na temelju izvoznih cijena ruskog proizvođača koji surađuje, bez antidampinške pristojbe, i utvrđeno je da iznosi između 54,7 % i 69,0 % ovisno o vrsti proizvoda, s ponderiranom prosječnom maržom obaranja cijena od 63,4 %. Međutim, s obzirom na malen obujam uvoza iz Ruske Federacije i niz različitih vrsta SWR-a koje postoje, obaranje cijena moglo se utvrditi samo na temelju malog broja identičnih vrsta proizvoda s malim obujmom (19,9 tona). Stoga se marža obaranja cijena može smatrati samo okvirnom.

3.   Uvoz iz drugih zemalja

3.1   
  Obujam, tržišni udjel i cijene uvoza iz drugih zemalja

| (55) | Uvoz iz zemalja koje nisu Ruska Federacija povećao se za 10,6 % tijekom razmatranog razdoblja, što je veće povećanje od povećanja potrošnje na tržištu Unije (+ 8 %). Unatoč tome što su zemlje koje nisu Ruska Federacija dobile tržišni udio na tržištu Unije, zasebni tržišni udjeli mogu se smatrati stabilnima. |
| --- | --- |

(55)

Uvoz iz zemalja koje nisu Ruska Federacija povećao se za 10,6 % tijekom razmatranog razdoblja, što je veće povećanje od povećanja potrošnje na tržištu Unije (+ 8 %). Unatoč tome što su zemlje koje nisu Ruska Federacija dobile tržišni udio na tržištu Unije, zasebni tržišni udjeli mogu se smatrati stabilnima.

| (56) | Glavne zemlje izvoznice tijekom RRIP-a bile su Južna Koreja s tržišnim udjelom od 16 %, nakon koje su slijedili NRK (1,78 %), Tajland s tržišnim udjelom od oko 1,65 % i Ruska Federacija (vidjeti gore, 1,11 % tržišnog udjela), dok je tržišni udjel industrije Unije iznosio blizu 60 %.









  Zemlje/Uvoz u tonama | 2009. | 2010. | 2011. | RRIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Južna Koreja | 32 027 | 23 926 | 28 906 | 34 798 |
| Kina | 5 797 | 4 067 | 5 174 | 3 765 |
| Tajland | 3 673 | 3 815 | 5 348 | 3 499 |
| Ostale zemlje | 34 938 | 38 974 | 39 376 | 42 444 |
| Međuiznos
  (isključujući Rusku Federaciju) | 76 435 | 70 782 | 78 804 | 84 506 |
| Rusija | 2 005 | 2 197 | 2 548 | 2 343 |
| Ukupan uvoz
  (uključujući Rusku Federaciju) | 78 440 | 72 979 | 81 352 | 86 849 |

(56)

Glavne zemlje izvoznice tijekom RRIP-a bile su Južna Koreja s tržišnim udjelom od 16 %, nakon koje su slijedili NRK (1,78 %), Tajland s tržišnim udjelom od oko 1,65 % i Ruska Federacija (vidjeti gore, 1,11 % tržišnog udjela), dok je tržišni udjel industrije Unije iznosio blizu 60 %.

Zemlje/Uvoz u tonama

2009.

2010.

2011.

RRIP

Južna Koreja

32 027

23 926

28 906

34 798

Kina

5 797

4 067

5 174

3 765

Tajland

3 673

3 815

5 348

3 499

Ostale zemlje

34 938

38 974

39 376

42 444

Međuiznos

(isključujući Rusku Federaciju)

76 435

70 782

78 804

84 506

Rusija

2 005

2 197

2 548

2 343

Ukupan uvoz

(uključujući Rusku Federaciju)

78 440

72 979

81 352

86 849

3.2   
  Obaranje cijena

| (57) | Ukupne prosječne cijene uvoza istovjetnog proizvoda iz drugih zemalja ostale su stabilne i nepromijenjene tijekom razmatranog razdoblja i obarale su cijene industrije Unije u prosjeku za 57 %. |
| --- | --- |

(57)

Ukupne prosječne cijene uvoza istovjetnog proizvoda iz drugih zemalja ostale su stabilne i nepromijenjene tijekom razmatranog razdoblja i obarale su cijene industrije Unije u prosjeku za 57 %.

4.   Stanje industrije Unije

| (58) | Komisija je prema članku 3. stavku 5. Osnovne uredbe ispitala sve bitne gospodarske čimbenike i pokazatelje koji utječu na stanje industrije Unije. |
| --- | --- |

(58)

Komisija je prema članku 3. stavku 5. Osnovne uredbe ispitala sve bitne gospodarske čimbenike i pokazatelje koji utječu na stanje industrije Unije.

4.1   
  Uvodne napomene

| (59) | S obzirom na to da je u pogledu industrije Unije primijenjeno uzorkovanje, šteta je ocijenjena na temelju podataka prikupljenih na razini cijele industrije Unije („IU”) (makroekonomski elementi kako su definirani u uvodnoj izjavi 49.) i na temelju podataka prikupljenih na razini proizvođača iz Unije u uzorku (mikroekonomski elementi kako su definirani u uvodnoj izjavi 49.). |
| --- | --- |

(59)

S obzirom na to da je u pogledu industrije Unije primijenjeno uzorkovanje, šteta je ocijenjena na temelju podataka prikupljenih na razini cijele industrije Unije („IU”) (makroekonomski elementi kako su definirani u uvodnoj izjavi 49.) i na temelju podataka prikupljenih na razini proizvođača iz Unije u uzorku (mikroekonomski elementi kako su definirani u uvodnoj izjavi 49.).

(a)   Proizvodnja

| (60) | Proizvodnja IU-a povećala se za 6 % između 2009. i RRIP-a, tj. s 214 475 tona na 228 368 tona. U kontekstu povećane potrošnje (+ 8 %) kako je navedeno u uvodnoj izjavi 52., industrija Unije povećala je svoj obujam proizvodnje za 6 %.









  IU | 2009. | 2010. | 2011. | RRIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam proizvodnje (u tonama) | 214 475 | 223 385 | 224 559 | 228 368 |
| indeks | 100 | 104 | 105 | 106 |

(60)

Proizvodnja IU-a povećala se za 6 % između 2009. i RRIP-a, tj. s 214 475 tona na 228 368 tona. U kontekstu povećane potrošnje (+ 8 %) kako je navedeno u uvodnoj izjavi 52., industrija Unije povećala je svoj obujam proizvodnje za 6 %.

IU

2009.

2010.

2011.

RRIP

Obujam proizvodnje (u tonama)

214 475

223 385

224 559

228 368

indeks

100

104

105

106

(b)   Kapacitet i stope iskorištenosti kapaciteta

| (61) | Povećanjem potrošnje u Uniji (+ 8 %) potaknuto je i povećanje proizvodnje industrije Unije za 6 %.









  IU | 2009. | 2010. | 2011. | RRIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kapacitet | 348 852 | 371 187 | 366 976 | 369 134 |
| indeks | 100 | 106 | 105 | 106 |
| Iskorištenost kapaciteta | 61,5 % | 60,2 % | 61,2 % | 61,9 % |
| indeks | 100 | 98 | 100 | 101 |

(61)

Povećanjem potrošnje u Uniji (+ 8 %) potaknuto je i povećanje proizvodnje industrije Unije za 6 %.

IU

2009.

2010.

2011.

RRIP

Kapacitet

348 852

371 187

366 976

369 134

indeks

100

106

105

106

Iskorištenost kapaciteta

61,5 %

60,2 %

61,2 %

61,9 %

indeks

100

98

100

101

(c)   Obujam prodaje

| (62) | Prodaja IU-a na tržištu Unije povećala se za 7 % između 2009. i RRIP-a.









  IU | 2009. | 2010. | 2011. | RRIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prodaja nepovezanim stranama u Uniji (u tonama) | 116 902 | 133 824 | 131 085 | 124 524 |
| indeks | 100 | 114 | 112 | 107 |

(62)

Prodaja IU-a na tržištu Unije povećala se za 7 % između 2009. i RRIP-a.

IU

2009.

2010.

2011.

RRIP

Prodaja nepovezanim stranama u Uniji (u tonama)

116 902

133 824

131 085

124 524

indeks

100

114

112

107

(d)   Tržišni udjel

| (63) | IU je uspio održati relativno stabilan tržišni udjel tijekom razmatranog razdoblja, tj. na razini od 60 % u 2009. i 59 % tijekom RRIP-a.









  IU | 2009. | 2010. | 2011. | RRIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tržišni udjel | 60 % | 65 % | 61 % | 59 % |
| indeks | 100 | 108 | 102 | 98 |

(63)

IU je uspio održati relativno stabilan tržišni udjel tijekom razmatranog razdoblja, tj. na razini od 60 % u 2009. i 59 % tijekom RRIP-a.

IU

2009.

2010.

2011.

RRIP

Tržišni udjel

60 %

65 %

61 %

59 %

indeks

100

108

102

98

(e)   Rast

| (64) | Između 2009. i RRIP-a, kad se potrošnja u Uniji povećala za 8 %, i obujam prodaje IU-a povećao se za 7 %. Tržišni udjel IU-a stoga se može smatrati stabilnim, iako je IU izgubio malen dio tržišnog udjela dok se uvoz iz Ruske Federacije blago povećao. |
| --- | --- |

(64)

Između 2009. i RRIP-a, kad se potrošnja u Uniji povećala za 8 %, i obujam prodaje IU-a povećao se za 7 %. Tržišni udjel IU-a stoga se može smatrati stabilnim, iako je IU izgubio malen dio tržišnog udjela dok se uvoz iz Ruske Federacije blago povećao.

(f)   Zaposlenost

| (65) | Dok su proizvođači iz Unije u uzorku pokazali povećanje od 5 % tijekom razmatranog razdoblja, procjena razine zaposlenosti čitavog IU-a koju je proveo podnositelj zahtjeva drukčija je i pokazuje silazno kretanje, tj. smanjenje od 6 % između 2009. i RRIP-a.









  IU | 2009. | 2010. | 2011. | RRIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaposlenost | 3 763 | 3 776 | 3 688 | 3 544 |
| indeks | 100 | 100 | 98 | 94 |

(65)

Dok su proizvođači iz Unije u uzorku pokazali povećanje od 5 % tijekom razmatranog razdoblja, procjena razine zaposlenosti čitavog IU-a koju je proveo podnositelj zahtjeva drukčija je i pokazuje silazno kretanje, tj. smanjenje od 6 % između 2009. i RRIP-a.

IU

2009.

2010.

2011.

RRIP

Zaposlenost

3 763

3 776

3 688

3 544

indeks

100

100

98

94

(g)   Visina dampinške marže

| (66) | U pogledu utjecaja visine utvrđenih stvarnih dampinških marži (4,7 %) na IU, s obzirom na nizak ukupni obujam uvoza iz Ruske Federacije i relativno nisku dampinšku maržu, taj se utjecaj ne može smatrati značajnim. |
| --- | --- |

(66)

U pogledu utjecaja visine utvrđenih stvarnih dampinških marži (4,7 %) na IU, s obzirom na nizak ukupni obujam uvoza iz Ruske Federacije i relativno nisku dampinšku maržu, taj se utjecaj ne može smatrati značajnim.

(h)   Zalihe

| (67) | Razina završnih zaliha IU-a smanjila se između 2009. i RRIP-a.









  Proizvođači u uzorku | 2009. | 2010. | 2011. | RRIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Završne zalihe (u tonama) | 11 723 | 10 240 | 9 813 | 10 489 |
| indeks | 100 | 87 | 84 | 89 |

(67)

Razina završnih zaliha IU-a smanjila se između 2009. i RRIP-a.

Proizvođači u uzorku

2009.

2010.

2011.

RRIP

Završne zalihe (u tonama)

11 723

10 240

9 813

10 489

indeks

100

87

84

89

(i)   Prodajne cijene i čimbenici koji utječu na domaće cijene

| (68) | Jedinične prodajne cijene IU-a povećale su se za 8 % između 2009. i RRIP-a. To kretanje cijena povezano je s činjenicom da je IU mogao povećanje troška proizvodnje (za 8 %) prenijeti na korisnike. Ono je povezano i s postupnom migracijom IU-a prema SWR-u većeg promjera i većem usredotočenju na užad s posebnom namjenom.









  Proizvođači u uzorku | 2009. | 2010. | 2011. | RRIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječna jedinična prodajna cijena u EU-u (EUR/tona) | 3 625 | 3 658 | 3 809 | 3 911 |
| indeks | 100 | 101 | 105 | 108 |

(68)

Jedinične prodajne cijene IU-a povećale su se za 8 % između 2009. i RRIP-a. To kretanje cijena povezano je s činjenicom da je IU mogao povećanje troška proizvodnje (za 8 %) prenijeti na korisnike. Ono je povezano i s postupnom migracijom IU-a prema SWR-u većeg promjera i većem usredotočenju na užad s posebnom namjenom.

Proizvođači u uzorku

2009.

2010.

2011.

RRIP

Prosječna jedinična prodajna cijena u EU-u (EUR/tona)

3 625

3 658

3 809

3 911

indeks

100

101

105

108

(j)   Plaće

| (69) | Između 2009. i RRIP-a prosječna plaća po ekvivalentu punog radnog vremena („EPRV”) povećala se za 20 % tijekom razmatranog razdoblja. Nakon restrukturiranja nekih od trgovačkih društava u uzorku udjel radnika u administraciji u odnosu na udjel radnika u proizvodnji povećao se tijekom razmatranog razdoblja, što se odražava u povećanju prosječnog troška plaće po zaposleniku.









  Proizvođači u uzorku | 2009. | 2010. | 2011. | RRIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Plaće po EPRV-u (u EUR) | 42 393 | 45 174 | 48 718 | 51 052 |
| indeks | 100 | 107 | 115 | 120 |

(69)

Između 2009. i RRIP-a prosječna plaća po ekvivalentu punog radnog vremena („EPRV”) povećala se za 20 % tijekom razmatranog razdoblja. Nakon restrukturiranja nekih od trgovačkih društava u uzorku udjel radnika u administraciji u odnosu na udjel radnika u proizvodnji povećao se tijekom razmatranog razdoblja, što se odražava u povećanju prosječnog troška plaće po zaposleniku.

Proizvođači u uzorku

2009.

2010.

2011.

RRIP

Plaće po EPRV-u (u EUR)

42 393

45 174

48 718

51 052

indeks

100

107

115

120

(k)   Produktivnost

| (70) | Produktivnost radne snage IU-a, izmjerena proizvodnja po EPRV-u zaposlenih po godini, bila je promjenjiva tijekom razmatranog razdoblja i to tako da se smanjila 2010. i opet povećala 2011. i tijekom RRIP-a.









  IU | 2009. | 2010. | 2011. | RRIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivnost | 58 | 52 | 53 | 55 |
| indeks | 100 | 88 | 90 | 94 |

(70)

Produktivnost radne snage IU-a, izmjerena proizvodnja po EPRV-u zaposlenih po godini, bila je promjenjiva tijekom razmatranog razdoblja i to tako da se smanjila 2010. i opet povećala 2011. i tijekom RRIP-a.

IU

2009.

2010.

2011.

RRIP

Produktivnost

58

52

53

55

indeks

100

88

90

94

(l)   Ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

| (71) | Ulaganja u SWR povećala su se za 271 % tijekom razmatranog razdoblja, bila su značajna i iznosila su gotovo 16 milijuna EUR tijekom RRIP-a. Proizvođači u uzorku nisu imali poteškoća s prikupljanjem kapitala tijekom razmatranog razdoblja. Nadalje, velik udjel ulaganja mogao se financirati vlastitim novčanim tokovima.









  Proizvođači u uzorku | 2009. | 2010. | 2011. | RRIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ulaganja (u tisućama EUR) | 5 845 | 6 025 | 12 656 | 15 839 |
| indeks | 100 | 103 | 217 | 271 |

(71)

Ulaganja u SWR povećala su se za 271 % tijekom razmatranog razdoblja, bila su značajna i iznosila su gotovo 16 milijuna EUR tijekom RRIP-a. Proizvođači u uzorku nisu imali poteškoća s prikupljanjem kapitala tijekom razmatranog razdoblja. Nadalje, velik udjel ulaganja mogao se financirati vlastitim novčanim tokovima.

Proizvođači u uzorku

2009.

2010.

2011.

RRIP

Ulaganja (u tisućama EUR)

5 845

6 025

12 656

15 839

indeks

100

103

217

271

(m)   Profitabilnost na tržištu Unije

| (72) | Proizvođači u uzorku uspjeli su ostvariti dobit tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Dobit ostvarena od 2009. do RRIP-a – unatoč smanjenju u usporedbi s 2009. – bila je značajno iznad ciljne dobiti od 5 % određene u početnom ispitnom postupku.









  Proizvođači u uzorku | 2009. | 2010. | 2011. | RRIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Profitabilnost na tržištu Unije | 14,8 % | 10,1 % | 10,6 % | 10,6 % |
| indeks | 100 | 68 | 72 | 72 |

(72)

Proizvođači u uzorku uspjeli su ostvariti dobit tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Dobit ostvarena od 2009. do RRIP-a – unatoč smanjenju u usporedbi s 2009. – bila je značajno iznad ciljne dobiti od 5 % određene u početnom ispitnom postupku.

Proizvođači u uzorku

2009.

2010.

2011.

RRIP

Profitabilnost na tržištu Unije

14,8 %

10,1 %

10,6 %

10,6 %

indeks

100

68

72

72

(n)   Povrat ulaganja

| (73) | Povrat ulaganja („PU”), izražen kao ukupna dobit ostvarena djelatnosti u vezi s SWR-om u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti imovine izravno ili neizravno povezane s proizvodnjom SWR-a okvirno je pratio prethodno opisana kretanja profitabilnosti tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Unatoč smanjenju taj pokazatelj ostaje razmjerno visok.









  Proizvođači u uzorku | 2009. | 2010. | 2011. | RRIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PU | 37,7 % | 23,4 % | 25 % | 23 % |
| indeks | 100 | 62 | 66 | 61 |

(73)

Povrat ulaganja („PU”), izražen kao ukupna dobit ostvarena djelatnosti u vezi s SWR-om u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti imovine izravno ili neizravno povezane s proizvodnjom SWR-a okvirno je pratio prethodno opisana kretanja profitabilnosti tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Unatoč smanjenju taj pokazatelj ostaje razmjerno visok.

Proizvođači u uzorku

2009.

2010.

2011.

RRIP

PU

37,7 %

23,4 %

25 %

23 %

indeks

100

62

66

61

(o)   Novčani tok

| (74) | Stanje novčanog toka sveukupno je i dalje vrlo pozitivno unatoč manjim pogoršanjima između 2009. i RRIP-a: ono u određenoj mjeri prati kretanja profitabilnosti tijekom cijelog razmatranog razdoblja.









  Proizvođači u uzorku | 2009. | 2010. | 2011. | RRIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Novčani tok (u tisućama EUR) | 57 545 | 40 640 | 38 297 | 43 380 |
| indeks | 100 | 71 | 67 | 75 |

(74)

Stanje novčanog toka sveukupno je i dalje vrlo pozitivno unatoč manjim pogoršanjima između 2009. i RRIP-a: ono u određenoj mjeri prati kretanja profitabilnosti tijekom cijelog razmatranog razdoblja.

Proizvođači u uzorku

2009.

2010.

2011.

RRIP

Novčani tok (u tisućama EUR)

57 545

40 640

38 297

43 380

indeks

100

71

67

75

(p)   Oporavak od učinaka prošlog dampinga

| (75) | Većina pokazatelja pokazuje da je IU prilagodio svoju proizvodnu opremu kako bi se spremnije suočio s novim gospodarskim okruženjem i kako bi mogao iskoristiti prilike na tržištima Unije i izvan Unije gdje se mogu postići visoke marže. Poboljšanje gospodarskog i financijskog stanja IU-a nakon uvođenja antidampinških mjera 2001. pokazuje da su mjere učinkovite i da se IU oporavio od učinaka prošlih dampinških praksi. |
| --- | --- |

(75)

Većina pokazatelja pokazuje da je IU prilagodio svoju proizvodnu opremu kako bi se spremnije suočio s novim gospodarskim okruženjem i kako bi mogao iskoristiti prilike na tržištima Unije i izvan Unije gdje se mogu postići visoke marže. Poboljšanje gospodarskog i financijskog stanja IU-a nakon uvođenja antidampinških mjera 2001. pokazuje da su mjere učinkovite i da se IU oporavio od učinaka prošlih dampinških praksi.

4.2   
  Zaključak

| (76) | Tijekom razmatranog razdoblja IU je više ili manje uspio održati svoj tržišni udjel, cijene su se povećale za 8 %, zalihe su ostale na razumnoj razini, dok su se obujam proizvodnje i potrošnja povećali. IU je ostvarivao dobit tijekom razmatranog razdoblja, iako je dobit tijekom RRIP-a bila na nižoj razini nego 2009. S obzirom na gore navedeno, može se zaključiti da IU nije pretrpio materijalnu štetu tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(76)

Tijekom razmatranog razdoblja IU je više ili manje uspio održati svoj tržišni udjel, cijene su se povećale za 8 %, zalihe su ostale na razumnoj razini, dok su se obujam proizvodnje i potrošnja povećali. IU je ostvarivao dobit tijekom razmatranog razdoblja, iako je dobit tijekom RRIP-a bila na nižoj razini nego 2009. S obzirom na gore navedeno, može se zaključiti da IU nije pretrpio materijalnu štetu tijekom razmatranog razdoblja.

F.   VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE

| (77) | Ispitano je i je li vjerojatno ponavljanje štete u slučaju da mjere prestanu vrijediti. Ocjenjuje se da to nije vjerojatno zbog niže razjašnjenih razloga. |
| --- | --- |

(77)

Ispitano je i je li vjerojatno ponavljanje štete u slučaju da mjere prestanu vrijediti. Ocjenjuje se da to nije vjerojatno zbog niže razjašnjenih razloga.

| (78) | Kako je naglašeno u uvodnoj izjavi 54., utvrđeno je da cijene uvoza iz Ruske Federacije snižavaju cijene EU-a. Međutim, s obzirom na nizak obujam sličnih vrsta proizvoda, trenutačna marža sniženja cijena može se smatrati samo okvirnom. |
| --- | --- |

(78)

Kako je naglašeno u uvodnoj izjavi 54., utvrđeno je da cijene uvoza iz Ruske Federacije snižavaju cijene EU-a. Međutim, s obzirom na nizak obujam sličnih vrsta proizvoda, trenutačna marža sniženja cijena može se smatrati samo okvirnom.

| (79) | Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 51., obujam uvoza dotičnog proizvoda podrijetlom iz Ruske Federacije iznosio je 2 005 tona 2009. i 2 343 tona tijekom RRIP-a, što je predstavljalo tržišni udjel od 1,03 %, odnosno 1,11 %. |
| --- | --- |

(79)

Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 51., obujam uvoza dotičnog proizvoda podrijetlom iz Ruske Federacije iznosio je 2 005 tona 2009. i 2 343 tona tijekom RRIP-a, što je predstavljalo tržišni udjel od 1,03 %, odnosno 1,11 %.

| (80) | Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 43. i 45., ukupni ruski kapacitet procjenjuje se na oko 158 000 tona, dok se tijekom zadnjeg ispitnog postupka procjenjivao otprilike na razini ukupne potrošnje EU-a, odnosno 220 000 tona. Nadalje trenutačno se čini da je rezervni kapacitet ograničen. |
| --- | --- |

(80)

Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 43. i 45., ukupni ruski kapacitet procjenjuje se na oko 158 000 tona, dok se tijekom zadnjeg ispitnog postupka procjenjivao otprilike na razini ukupne potrošnje EU-a, odnosno 220 000 tona. Nadalje trenutačno se čini da je rezervni kapacitet ograničen.

| (81) | Tijekom zadnjeg ispitnog postupka ocijenjeno je da rusko tržište ne može apsorbirati razinu opskrbe. Trenutačno, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 36., domaća potrošnja SWR-a u Rusiji tijekom razmatranog se razdoblja značajno povećala, za 38 %. Uz to, u javno dostupnim gospodarskim prognozama predviđa se snažno povećanje BDP-a u Ruskoj Federaciji u nadolazećim godinama. Stoga je vjerojatno da će rastuće rusko tržište apsorbirati ruski rezervni kapacitet, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 45., s obzirom na to da su ruske cijene oko 11 % više od cijena izvoza u EU. Osim toga ruske izvozne cijene za druga tržišta, odnosno za zemlje ZND-a u prosjeku su 5,6 % više od cijena izvoza u EU. Stoga nije vjerojatno da će značajne količine bilo rezervnog kapaciteta, bilo njegove trenutačne prodaje na isplativijem domaćem tržištu i/ili na tržištima zemalja ZND-a biti preusmjerene na tržište Unije. |
| --- | --- |

(81)

Tijekom zadnjeg ispitnog postupka ocijenjeno je da rusko tržište ne može apsorbirati razinu opskrbe. Trenutačno, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 36., domaća potrošnja SWR-a u Rusiji tijekom razmatranog se razdoblja značajno povećala, za 38 %. Uz to, u javno dostupnim gospodarskim prognozama predviđa se snažno povećanje BDP-a u Ruskoj Federaciji u nadolazećim godinama. Stoga je vjerojatno da će rastuće rusko tržište apsorbirati ruski rezervni kapacitet, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 45., s obzirom na to da su ruske cijene oko 11 % više od cijena izvoza u EU. Osim toga ruske izvozne cijene za druga tržišta, odnosno za zemlje ZND-a u prosjeku su 5,6 % više od cijena izvoza u EU. Stoga nije vjerojatno da će značajne količine bilo rezervnog kapaciteta, bilo njegove trenutačne prodaje na isplativijem domaćem tržištu i/ili na tržištima zemalja ZND-a biti preusmjerene na tržište Unije.

| (82) | U svjetlu prethodno navedenog, zaključuje se da stavljanje izvan snage mjera na uvoz podrijetlom iz Ruske Federacije vrlo vjerojatno ne bi za posljedicu imalo ponavljanje materijalne štete za IU kao cjelinu. |
| --- | --- |

(82)

U svjetlu prethodno navedenog, zaključuje se da stavljanje izvan snage mjera na uvoz podrijetlom iz Ruske Federacije vrlo vjerojatno ne bi za posljedicu imalo ponavljanje materijalne štete za IU kao cjelinu.

G.   ANTIDAMPINŠKE MJERE

| (83) | U svjetlu prethodno navedenog trebalo bi staviti izvan snage antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz SWR-a iz Ruske Federacije i okončati trenutačni postupak u skladu s člankom 9. stavkom 2. i člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(83)

U svjetlu prethodno navedenog trebalo bi staviti izvan snage antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz SWR-a iz Ruske Federacije i okončati trenutačni postupak u skladu s člankom 9. stavkom 2. i člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe.

| (84) | Sve strane obaviještene su o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjerava preporučiti da se postojeće mjere u vezi s uvozom podrijetlom iz Ruske Federacije mjere okončaju. Dano im je i razdoblje unutar kojem su mogle podnijeti prigovore nakon te objave. Jedna zainteresirana strana dostavila je primjedbe te zatražila raspravu u nazočnosti službenika za usmene rasprave, što joj je i odobreno, |
| --- | --- |

(84)

Sve strane obaviještene su o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjerava preporučiti da se postojeće mjere u vezi s uvozom podrijetlom iz Ruske Federacije mjere okončaju. Dano im je i razdoblje unutar kojem su mogle podnijeti prigovore nakon te objave. Jedna zainteresirana strana dostavila je primjedbe te zatražila raspravu u nazočnosti službenika za usmene rasprave, što joj je i odobreno,

DONIJELO JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Stavljaju se izvan snage antidampinške mjere u vezi s uvozom čelične užadi i kabelâ uključujući zatvorenu užad, isključujući užad i kabele od nehrđajućeg čelika, najveće dimenzije poprečnog presjeka veće od 3 mm, s priborom ili bez njega, podrijetlom iz Ruske Federacije i trenutačno obuhvaćenih oznakama KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 i ex 7312 10 98 i okončava se postupak u vezi s tim uvozom.

Članak 2.

Okončava se postupak revizije nakon isteka antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz čelične užadi i kabelâ uključujući zatvorenu užad, isključujući užad i kabele od nehrđajućeg čelika, najveće dimenzije poprečnog presjeka veće od 3 mm, s priborom ili bez njega, trenutačno obuhvaćenih oznakama KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 i ex 7312 10 98 i podrijetlom iz Ruske Federacije, pokrenut na temelju članka 11. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009.

Članak 3.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 12. prosinca 2013.

Za Vijeće

Predsjednik

J. NEVEROVIC

---

(1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 51.

1

(2)  SL L 211, 4.8.2001., str. 1.

2

(3)  SL L 285, 31.10.2007., str. 52.

3

(4)  SL L 285, 31.10.2007., str. 1.

4

(5)  SL L 36, 9.2.2012., str. 1.

5

(6)  SL C 330, 27.10.2012., str. 5.

6

(7)  Prema podacima koje je dostavio Prommetiz – rusko udruženje proizvođača hardvera.

7

---

| 17.12.2013 | HR | Službeni list Europske unije | L 338/11 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

HR

Službeni list Europske unije

L 338/11

---

PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 1343/2013

od 12. prosinca 2013.

o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz peroksisulfata (persulfata) podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije nakon isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9. stavak 4. i članak 11. stavke 2., 5. i 6.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,

budući da:

A.   POSTUPAK

1.   Mjere na snazi

| (1) | Uredbom Vijeća (EZ) br. 1184/2007 (2) uvedena je konačna antidampinška pristojba na uvoz persulfata podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”), Tajvana i Sjedinjenih Američkih Država („početni ispitni postupak” i „početne mjere”). Mjere u vezi s NRK-om uvedene su u obliku ad valorem pristojbe od 71,8 % za sva trgovačka društva osim za dva kineska proizvođača izvoznika kojima su odobrene pojedinačne pristojbe. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom Vijeća (EZ) br. 1184/2007 (2) uvedena je konačna antidampinška pristojba na uvoz persulfata podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”), Tajvana i Sjedinjenih Američkih Država („početni ispitni postupak” i „početne mjere”). Mjere u vezi s NRK-om uvedene su u obliku ad valorem pristojbe od 71,8 % za sva trgovačka društva osim za dva kineska proizvođača izvoznika kojima su odobrene pojedinačne pristojbe.

2.   Pokretanje revizije nakon isteka mjere

| (2) | Komisija je 10. listopada 2012. najavila u obavijesti („Obavijest o pokretanju postupka”) (3), objavljenoj u Službenom listu Europske unije, pokretanje revizije nakon isteka antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz persulfata podrijetlom iz NRK-a. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 10. listopada 2012. najavila u obavijesti („Obavijest o pokretanju postupka”) (3), objavljenoj u Službenom listu Europske unije, pokretanje revizije nakon isteka antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz persulfata podrijetlom iz NRK-a.

| (3) | Revizija je pokrenuta nakon opravdanog zahtjeva koji su podnijela dva europska proizvođača, RheinPerChemie GmbH&Co. KG i United Initiators GmbH&Co. KG („podnositelji zahtjeva”) koji predstavljaju 100 % ukupne proizvodnje persulfata u Uniji. |
| --- | --- |

(3)

Revizija je pokrenuta nakon opravdanog zahtjeva koji su podnijela dva europska proizvođača, RheinPerChemie GmbH&Co. KG i United Initiators GmbH&Co. KG („podnositelji zahtjeva”) koji predstavljaju 100 % ukupne proizvodnje persulfata u Uniji.

| (4) | Zahtjev se temeljio na pretpostavci da bi istek mjera za posljedicu vjerojatno imao ponavljanje dampinga i štete za industriju Unije. |
| --- | --- |

(4)

Zahtjev se temeljio na pretpostavci da bi istek mjera za posljedicu vjerojatno imao ponavljanje dampinga i štete za industriju Unije.

3.   Ispitni postupak

3.1.   Razdoblje revizije ispitnog postupka i razmatrano razdoblje

| (5) | Ispitnim postupkom u vezi s nastavkom ili ponavljanjem dampinga obuhvaćeno je razdoblje od 1. listopada 2011. do 30. rujna 2012. („razdoblje revizije ispitnog postupka” ili „RRIP”). Ispitivanjem kretanja relevantnih za ocjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2009. do kraja RRIP-a („razmatrano razdoblje”). |
| --- | --- |

(5)

Ispitnim postupkom u vezi s nastavkom ili ponavljanjem dampinga obuhvaćeno je razdoblje od 1. listopada 2011. do 30. rujna 2012. („razdoblje revizije ispitnog postupka” ili „RRIP”). Ispitivanjem kretanja relevantnih za ocjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2009. do kraja RRIP-a („razmatrano razdoblje”).

3.2.   Dotične strane u ispitnom postupku

| (6) | Komisija je o pokretanju revizije nakon isteka mjera službeno obavijestila podnositelje zahtjeva, proizvođače izvoznike iz NRK-a, nepovezane uvoznike i korisnike za koje se zna da se revizija na njih odnosi, proizvođače iz mogućih analognih zemalja i predstavnike NRK-a. Zainteresirane strane dobile su priliku obznaniti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku utvrđenom u Obavijesti o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je o pokretanju revizije nakon isteka mjera službeno obavijestila podnositelje zahtjeva, proizvođače izvoznike iz NRK-a, nepovezane uvoznike i korisnike za koje se zna da se revizija na njih odnosi, proizvođače iz mogućih analognih zemalja i predstavnike NRK-a. Zainteresirane strane dobile su priliku obznaniti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku utvrđenom u Obavijesti o pokretanju postupka.

| (7) | S obzirom na mogućnost velikog broja proizvođača izvoznika iz NRK-a i nepovezanih uvoznika u Uniji uključenih u ispitni postupak, u Obavijesti o pokretanju postupka predviđeno je uzorkovanje u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe. Kako bi se Komisiji omogućilo da odluči je li uzorkovanje potrebno i kako bi mogla odabrati uzorak odluči li da jest, u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe, prethodno navedene strane pozvane su da se jave u roku od 15 dana od objave Obavijesti o pokretanju postupka i da Komisiji dostave podatke zatražene u Obavijesti o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(7)

S obzirom na mogućnost velikog broja proizvođača izvoznika iz NRK-a i nepovezanih uvoznika u Uniji uključenih u ispitni postupak, u Obavijesti o pokretanju postupka predviđeno je uzorkovanje u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe. Kako bi se Komisiji omogućilo da odluči je li uzorkovanje potrebno i kako bi mogla odabrati uzorak odluči li da jest, u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe, prethodno navedene strane pozvane su da se jave u roku od 15 dana od objave Obavijesti o pokretanju postupka i da Komisiji dostave podatke zatražene u Obavijesti o pokretanju postupka.

| (8) | Nije se javio nijedan uvoznik. |
| --- | --- |

(8)

Nije se javio nijedan uvoznik.

| (9) | Samo je jedan proizvođač izvoznik iz NRK-a odgovorio na upitnik. Zato nije bilo potrebno odabrati uzorak proizvođača izvoznika. |
| --- | --- |

(9)

Samo je jedan proizvođač izvoznik iz NRK-a odgovorio na upitnik. Zato nije bilo potrebno odabrati uzorak proizvođača izvoznika.

| (10) | Komisija je poslala upitnik svim poznatim stranama za koje se zna da se na njih odnosi revizija i onima koje su se javile u rokovima određenim u Obavijesti o pokretanju postupka. Odgovore su dostavila dva proizvođača iz Unije, jedan proizvođač izvoznik NRK-a i jedan proizvođač iz Turske, koja se smatrala mogućom analognom zemljom. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je poslala upitnik svim poznatim stranama za koje se zna da se na njih odnosi revizija i onima koje su se javile u rokovima određenim u Obavijesti o pokretanju postupka. Odgovore su dostavila dva proizvođača iz Unije, jedan proizvođač izvoznik NRK-a i jedan proizvođač iz Turske, koja se smatrala mogućom analognom zemljom.

| (11) | Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za određivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga te nastale štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:






  (a) | proizvođači iz Unije







  — | RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Njemačka, |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za određivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga te nastale štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:

(a)

proizvođači iz Unije

—

RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Njemačka,

| — | United Initiators GmbH & Co. KG, Njemačka |
| --- | --- |

—

United Initiators GmbH & Co. KG, Njemačka

| (b) | proizvođač izvoznik u NRK |
| --- | --- |

(b)

proizvođač izvoznik u NRK

United Initiators (Shanghai) Co. Ltd., Šangaj (4).

B.   DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

| (12) | Dotični proizvod isti je onaj obuhvaćen početnim ispitnim postupkom, to jest peroksisulfat (persulfat), uključujući i kalijev peroksimonosulfat sulfat („dotični proizvod”), trenutačno obuhvaćen oznakama KN 2833 40 00 i ex 2842 90 80. |
| --- | --- |

(12)

Dotični proizvod isti je onaj obuhvaćen početnim ispitnim postupkom, to jest peroksisulfat (persulfat), uključujući i kalijev peroksimonosulfat sulfat („dotični proizvod”), trenutačno obuhvaćen oznakama KN 2833 40 00 i ex 2842 90 80.

| (13) | Dotični proizvod upotrebljava se kao inicijator ili kao oksidans u velikom broju primjena. Neki primjeri uključuju njegovu upotrebu kao inicijatora polimerizacije u proizvodnji polimera, kao sredstvo za jetkanje u proizvodnji tiskanih pločica, u kozmetičkim sredstvima za kosu, kao sredstvo za odstranjivanje štirke iz tekstilnih proizvoda, u proizvodnji papira, kao sredstvo za čišćenje zubi te kao dezinfekcijsko sredstvo. |
| --- | --- |

(13)

Dotični proizvod upotrebljava se kao inicijator ili kao oksidans u velikom broju primjena. Neki primjeri uključuju njegovu upotrebu kao inicijatora polimerizacije u proizvodnji polimera, kao sredstvo za jetkanje u proizvodnji tiskanih pločica, u kozmetičkim sredstvima za kosu, kao sredstvo za odstranjivanje štirke iz tekstilnih proizvoda, u proizvodnji papira, kao sredstvo za čišćenje zubi te kao dezinfekcijsko sredstvo.

| (14) | Ispitnim postupkom potvrđeno je da, kao u početnom ispitnom postupku, dotični proizvod i proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu NRK-a, kao i proizvod koji proizvodi i prodaje industrija Unije na tržištu Unije, imaju ista osnovna fizička i tehnička svojstva i istu osnovnu namjenu te se stoga mogu smatrati sličnima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(14)

Ispitnim postupkom potvrđeno je da, kao u početnom ispitnom postupku, dotični proizvod i proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu NRK-a, kao i proizvod koji proizvodi i prodaje industrija Unije na tržištu Unije, imaju ista osnovna fizička i tehnička svojstva i istu osnovnu namjenu te se stoga mogu smatrati sličnima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.

C.   VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA

1.   Opće napomene

| (15) | U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe ispitano je vrši li se trenutačno damping kao i jesu li vjerojatni nastavak ili ponavljanje dampinga nakon mogućeg isteka mjera koje su na snazi za uvoz iz NRK-a. |
| --- | --- |

(15)

U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe ispitano je vrši li se trenutačno damping kao i jesu li vjerojatni nastavak ili ponavljanje dampinga nakon mogućeg isteka mjera koje su na snazi za uvoz iz NRK-a.

| (16) | Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 9., samo je jedan proizvođač izvoznik surađivao u ispitnom postupku i on nije tijekom RRIP-a izvozio dotični proizvod u Uniju. Kako je spomenuto niže u uvodnoj izjavi 22. i kako je detaljno objašnjeno u uvodnim izjavama od 51. do 53., u ispitnom postupku pokazalo se da je cjelokupni uvoz iz NRK-a tijekom RRIP-a u osnovi izvršio jedan izvoznik za kojeg je u početnom ispitnom postupku utvrđeno da nije vršio damping i koji ne podliježe ovoj reviziji. Stoga se u ovom slučaju ne može provesti analiza dampinga. |
| --- | --- |

(16)

Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 9., samo je jedan proizvođač izvoznik surađivao u ispitnom postupku i on nije tijekom RRIP-a izvozio dotični proizvod u Uniju. Kako je spomenuto niže u uvodnoj izjavi 22. i kako je detaljno objašnjeno u uvodnim izjavama od 51. do 53., u ispitnom postupku pokazalo se da je cjelokupni uvoz iz NRK-a tijekom RRIP-a u osnovi izvršio jedan izvoznik za kojeg je u početnom ispitnom postupku utvrđeno da nije vršio damping i koji ne podliježe ovoj reviziji. Stoga se u ovom slučaju ne može provesti analiza dampinga.

2.   Razvoj uvoza u slučaju ukidanja mjera

| (17) | Kako bi se ocijenila vjerojatnost ponavljanja dampinga, u obzir su uzeti podaci koje je dostavio kineski proizvođač izvoznik koji je surađivao u ispitnom postupku, podaci prikupljeni u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe i dostupne činjenice s obzirom na proizvođače izvoznike koji nisu surađivali u ispitnom postupku. Dostupne činjenice pronađene su u zahtjevu za reviziju nakon isteka mjera, u podacima objavljenima u okviru revizije nakon isteka mjera koju su pokrenule Sjedinjene Američke Države (SAD) (5), u ožujku 2013., u statističkim podacima dostupnima Komisiji, to jest mjesečnim podacima koje dostavljaju države članice prema članku 14. stavku 6. Osnovne uredbe („baza podataka 14.6”) i Eurostatovim podacima o uvozu. |
| --- | --- |

(17)

Kako bi se ocijenila vjerojatnost ponavljanja dampinga, u obzir su uzeti podaci koje je dostavio kineski proizvođač izvoznik koji je surađivao u ispitnom postupku, podaci prikupljeni u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe i dostupne činjenice s obzirom na proizvođače izvoznike koji nisu surađivali u ispitnom postupku. Dostupne činjenice pronađene su u zahtjevu za reviziju nakon isteka mjera, u podacima objavljenima u okviru revizije nakon isteka mjera koju su pokrenule Sjedinjene Američke Države (SAD) (5), u ožujku 2013., u statističkim podacima dostupnima Komisiji, to jest mjesečnim podacima koje dostavljaju države članice prema članku 14. stavku 6. Osnovne uredbe („baza podataka 14.6”) i Eurostatovim podacima o uvozu.

(a)   Cijene i obujam uvoza u Uniju iz NRK-a i ostalih trećih zemalja

| (18) | Prema podacima dostupnima u ispitnom postupku, u osnovi je cjelokupni uvoz iz NRK-a tijekom RRIP-a izvršio jedan kineski izvoznik za kojeg u početnom ispitnom postupku nije utvrđeno da vrši damping (6). Taj uvoz stoga ne podliježe antidampinškim mjerama. Cijene tog uvoza tijekom tog su razdoblja ostale niže od cijena industrije Unije. |
| --- | --- |

(18)

Prema podacima dostupnima u ispitnom postupku, u osnovi je cjelokupni uvoz iz NRK-a tijekom RRIP-a izvršio jedan kineski izvoznik za kojeg u početnom ispitnom postupku nije utvrđeno da vrši damping (6). Taj uvoz stoga ne podliježe antidampinškim mjerama. Cijene tog uvoza tijekom tog su razdoblja ostale niže od cijena industrije Unije.

| (19) | Usprkos činjenici da su se kineske uvozne cijene u Uniju povećale za 29 % tijekom razmatranog razdoblja,one su i dalje bile niske i snižavale su cijenu industrije Unije tijekom RRIP-a. I prodajne cijene industrije Unije na tržištu Unije su se povećale, ali na manje izraženu stopu od 7 %. |
| --- | --- |

(19)

Usprkos činjenici da su se kineske uvozne cijene u Uniju povećale za 29 % tijekom razmatranog razdoblja,one su i dalje bile niske i snižavale su cijenu industrije Unije tijekom RRIP-a. I prodajne cijene industrije Unije na tržištu Unije su se povećale, ali na manje izraženu stopu od 7 %.

| (20) | Jedini kineski izvoznik koji je surađivao u ispitnom postupku, a koji podliježe tekućim antidampinškim mjerama nije izvozio dotični proizvod u Uniju tijekom RRIP-a. Međutim, u ispitnom postupku pokazalo se da je izvozio po dampinškim cijenama na tržišta trećih zemalja i da su njegove cijene bile čak i niže od trenutačnih uvoznih cijena iz NRK-a na tržište Unije. To je pokazatelj da izvoznici u Kini nastavljaju provoditi damping i da su njihove cijene niske. |
| --- | --- |

(20)

Jedini kineski izvoznik koji je surađivao u ispitnom postupku, a koji podliježe tekućim antidampinškim mjerama nije izvozio dotični proizvod u Uniju tijekom RRIP-a. Međutim, u ispitnom postupku pokazalo se da je izvozio po dampinškim cijenama na tržišta trećih zemalja i da su njegove cijene bile čak i niže od trenutačnih uvoznih cijena iz NRK-a na tržište Unije. To je pokazatelj da izvoznici u Kini nastavljaju provoditi damping i da su njihove cijene niske.

| (21) | Tržište Unije uglavnom se sastoji od uvoza iz triju zemalja: Kine, Turske i SAD-a, s tržišnim udjelom svake od njih od 8 % do 10 % te dvaju proizvođača iz Unije s tržišnim udjelom od oko 65 do 75 %. Ispitnim postupkom dokazano je da je SAD i dalje prisutan na tržištu Unije i da predstavlja oko jednu trećinu ukupnog uvoza tijekom RRIP-a. Uvozne cijene iz SAD-a u prosjeku su bile 10 % više od uvoznih cijena iz NRK-a. Taj nalaz, zajedno s uočenim sniženjem cijena industrije Unije, pokazuje da se zbog kineskog uvoza i dalje bilježi pad prodajnih cijena u Uniji. |
| --- | --- |

(21)

Tržište Unije uglavnom se sastoji od uvoza iz triju zemalja: Kine, Turske i SAD-a, s tržišnim udjelom svake od njih od 8 % do 10 % te dvaju proizvođača iz Unije s tržišnim udjelom od oko 65 do 75 %. Ispitnim postupkom dokazano je da je SAD i dalje prisutan na tržištu Unije i da predstavlja oko jednu trećinu ukupnog uvoza tijekom RRIP-a. Uvozne cijene iz SAD-a u prosjeku su bile 10 % više od uvoznih cijena iz NRK-a. Taj nalaz, zajedno s uočenim sniženjem cijena industrije Unije, pokazuje da se zbog kineskog uvoza i dalje bilježi pad prodajnih cijena u Uniji.

| (22) | Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 18., iz Kine je tijekom RRIP-a izvozio jedan izvoznik za kojeg je u početnom ispitnom postupku utvrđeno da ne vrši damping. Između 2009. i RRIP-a obujam tog uvoza povećao se za 24 %, a odgovarajući tržišni udjel povećao se s 8 % na 9,6 % ukupne potrošnje u Uniji u istom razdoblju. |
| --- | --- |

(22)

Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 18., iz Kine je tijekom RRIP-a izvozio jedan izvoznik za kojeg je u početnom ispitnom postupku utvrđeno da ne vrši damping. Između 2009. i RRIP-a obujam tog uvoza povećao se za 24 %, a odgovarajući tržišni udjel povećao se s 8 % na 9,6 % ukupne potrošnje u Uniji u istom razdoblju.

| (23) | Vrijedi podsjetiti da su od 1995. do 2001. na persulfate iz NRK-a bile uvedene antidampinške mjere. Sve su te mjere ukinute, obujam uvoza iz NRK-a povećao se s manje od 200 tona u 2001. na više od 4 000 tona u 2003., a zatim više nego udvostručio na gotovo 9 000 tona 2006. Drugim riječima, kineski je uvoz preuzeo više od 20 % tržišta Unije u nekoliko godina. U razdoblju od 2003. do 2006, dok se potrošnja povećala za 7 %, kineski se tržišni udjel udvostručio. To pokazuje da su kineski izvoznici sposobni uzeti značajan tržišni udjel na tržištu Unije ako izostanu antidampinške mjere. |
| --- | --- |

(23)

Vrijedi podsjetiti da su od 1995. do 2001. na persulfate iz NRK-a bile uvedene antidampinške mjere. Sve su te mjere ukinute, obujam uvoza iz NRK-a povećao se s manje od 200 tona u 2001. na više od 4 000 tona u 2003., a zatim više nego udvostručio na gotovo 9 000 tona 2006. Drugim riječima, kineski je uvoz preuzeo više od 20 % tržišta Unije u nekoliko godina. U razdoblju od 2003. do 2006, dok se potrošnja povećala za 7 %, kineski se tržišni udjel udvostručio. To pokazuje da su kineski izvoznici sposobni uzeti značajan tržišni udjel na tržištu Unije ako izostanu antidampinške mjere.

| (24) | S obzirom na prethodno navedene činjenice i razmatranja, posebno na kinesku reakciju na ukidanje mjera na tržištu Unije 2001., razinu kineskih cijena tijekom RRIP-a i nastavak dampinške prakse na tržištima trećih zemalja, smatra se da postoji vjerojatnost nastavka jeftinog kineskog uvoza u velikim količinama na tržište Unije u slučaju da se ukinu postojeće mjere. |
| --- | --- |

(24)

S obzirom na prethodno navedene činjenice i razmatranja, posebno na kinesku reakciju na ukidanje mjera na tržištu Unije 2001., razinu kineskih cijena tijekom RRIP-a i nastavak dampinške prakse na tržištima trećih zemalja, smatra se da postoji vjerojatnost nastavka jeftinog kineskog uvoza u velikim količinama na tržište Unije u slučaju da se ukinu postojeće mjere.

(b)   Ponašanje kineskih proizvođača u vezi s određivanjem cijena na drugim izvoznim tržištima

| (25) | Kako je prethodno spomenuto u uvodnoj izjavi 16., kinesko trgovačko društvo koje je surađivalo u ispitnom postupku nije izvozilo u Uniju tijekom RRIP-a i nije bilo moguće usporediti njegove uobičajene vrijednosti na domaćem tržištu s izvoznim cijenama u Uniju. Međutim, ocjenjivalo se, kako je prethodno spomenuto u uvodnoj izjavi 24., je li trgovačko društvo na tržišta trećih zemalja tijekom RRIP-a izvozilo po dampinškim cijenama. S obzirom na to da je trgovačkom društvu u početnom ispitnom postupku dodijeljen MET, uobičajene vrijednosti utvrđene su na temelju podataka tog trgovačkog društva. |
| --- | --- |

(25)

Kako je prethodno spomenuto u uvodnoj izjavi 16., kinesko trgovačko društvo koje je surađivalo u ispitnom postupku nije izvozilo u Uniju tijekom RRIP-a i nije bilo moguće usporediti njegove uobičajene vrijednosti na domaćem tržištu s izvoznim cijenama u Uniju. Međutim, ocjenjivalo se, kako je prethodno spomenuto u uvodnoj izjavi 24., je li trgovačko društvo na tržišta trećih zemalja tijekom RRIP-a izvozilo po dampinškim cijenama. S obzirom na to da je trgovačkom društvu u početnom ispitnom postupku dodijeljen MET, uobičajene vrijednosti utvrđene su na temelju podataka tog trgovačkog društva.

| (26) | Prosječne uobičajene vrijednosti za tri vrste dotičnog proizvoda, čija je prodaja na domaćem tržištu bila reprezentativna i izvršena u uobičajenom tijeku trgovine, utvrđene su na temelju cijena koje su plaćali neovisni kupci na domaćem tržištu. Za jednu vrstu, uobičajenu vrijednost trebalo je izračunati na temelju troška proizvodnje u skladu s člankom 2. stavkom 3. Osnovne uredbe. Za utvrđivanje uobičajene vrijednosti te vrste upotrijebljeni su trošak trgovačkog društva za prodajne, opće i administrativne troškove (POA) i dobit postignuta domaćom prodajom u uobičajenom tijeku trgovine u skladu s člankom 2. stavkom 6. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(26)

Prosječne uobičajene vrijednosti za tri vrste dotičnog proizvoda, čija je prodaja na domaćem tržištu bila reprezentativna i izvršena u uobičajenom tijeku trgovine, utvrđene su na temelju cijena koje su plaćali neovisni kupci na domaćem tržištu. Za jednu vrstu, uobičajenu vrijednost trebalo je izračunati na temelju troška proizvodnje u skladu s člankom 2. stavkom 3. Osnovne uredbe. Za utvrđivanje uobičajene vrijednosti te vrste upotrijebljeni su trošak trgovačkog društva za prodajne, opće i administrativne troškove (POA) i dobit postignuta domaćom prodajom u uobičajenom tijeku trgovine u skladu s člankom 2. stavkom 6. Osnovne uredbe.

| (27) | Usporedbom uobičajene ponderirane prosječne vrijednosti i ponderirane prosječne izvozne cijene u treće zemlje na razini franko tvornica utvrđene na temelju dostavljenih i provjerenih podataka dobivena je ponderirana prosječna dampinška marža od 9,4 %. |
| --- | --- |

(27)

Usporedbom uobičajene ponderirane prosječne vrijednosti i ponderirane prosječne izvozne cijene u treće zemlje na razini franko tvornica utvrđene na temelju dostavljenih i provjerenih podataka dobivena je ponderirana prosječna dampinška marža od 9,4 %.

| (28) | S obzirom na ponašanje u vezi s određivanjem cijena, jasan pokazatelj dampinške prakse kineskih proizvođača izvoznika na trećim tržištima jest i postojanje antidampinških mjera u Indiji i SAD-u. |
| --- | --- |

(28)

S obzirom na ponašanje u vezi s određivanjem cijena, jasan pokazatelj dampinške prakse kineskih proizvođača izvoznika na trećim tržištima jest i postojanje antidampinških mjera u Indiji i SAD-u.

(c)   Privlačnost tržišta Unije

| (29) | Ispitnim postupkom pokazalo se da je kinesko trgovačko društvo koje je surađivalo, izvozilo u brojne treće zemlje kao što su Brazil, Indonezija, Malezija, Južna Afrika, Južna Koreja, Tajvan, Tajland i Ujedinjeni Arapski Emirati. Stoga su izvozne cijene kineskog trgovačkog društva koje je surađivalo u ispitnom postupku na treća tržišta uspoređene s prodajnim cijenama na razini industrije Unije i s uvoznom cijenom za NRK tijekom RRIP-a na tržištu Unije. Tom se usporedbom pokazalo da je kineski izvoznik koji je surađivao u ispitnom postupku značajno snižavao, do 40 %, cijene industrije Unije tijekom RRIP-a. |
| --- | --- |

(29)

Ispitnim postupkom pokazalo se da je kinesko trgovačko društvo koje je surađivalo, izvozilo u brojne treće zemlje kao što su Brazil, Indonezija, Malezija, Južna Afrika, Južna Koreja, Tajvan, Tajland i Ujedinjeni Arapski Emirati. Stoga su izvozne cijene kineskog trgovačkog društva koje je surađivalo u ispitnom postupku na treća tržišta uspoređene s prodajnim cijenama na razini industrije Unije i s uvoznom cijenom za NRK tijekom RRIP-a na tržištu Unije. Tom se usporedbom pokazalo da je kineski izvoznik koji je surađivao u ispitnom postupku značajno snižavao, do 40 %, cijene industrije Unije tijekom RRIP-a.

| (30) | Ta analiza pokazuje, s jedne strane, da su cijene na tržištu Unije više i da su stoga vrlo privlačne, a s druge strane, da su cijene koje je nudio kineski izvoznik niže od sadašnje kineske uvozne cijene na tržište Unije. |
| --- | --- |

(30)

Ta analiza pokazuje, s jedne strane, da su cijene na tržištu Unije više i da su stoga vrlo privlačne, a s druge strane, da su cijene koje je nudio kineski izvoznik niže od sadašnje kineske uvozne cijene na tržište Unije.

| (31) | Vrijedi zabilježiti i da su uobičajene vrijednosti trgovačkog društva koje je surađivalo tijekom RRIP-a uglavnom bile niže od prodajnih cijena industrije Unije. To potvrđuje privlačnost tržišta Unije jer bi ono kineskim proizvođačima očito donijelo veću dobit. Čini se da je jedini temelj niske razine cijene u Kini izdašan kapacitet i ponuda dotičnog proizvoda. |
| --- | --- |

(31)

Vrijedi zabilježiti i da su uobičajene vrijednosti trgovačkog društva koje je surađivalo tijekom RRIP-a uglavnom bile niže od prodajnih cijena industrije Unije. To potvrđuje privlačnost tržišta Unije jer bi ono kineskim proizvođačima očito donijelo veću dobit. Čini se da je jedini temelj niske razine cijene u Kini izdašan kapacitet i ponuda dotičnog proizvoda.

| (32) | Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 28., neka tržišta trećih zemalja, kao što su SAD i Indija, postala su manje privlačna za kineske izvoznike zbog postojanja antidampinških mjera. Osim toga, u relativnom smislu, utvrđeno je da ostala tržišta trećih zemalja posluju po nižim razinama cijena nego na tržištu Unije. Što se tiče ostalih tržišta trećih zemalja koje nisu uvele mjere, njih već opskrbljuju trgovačka društva koja su prisutna na tim tržištima pa bi svaki rezervni kapacitet NRK-a vjerojatno bio iskorišten za izvoz na tržište Unije. |
| --- | --- |

(32)

Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 28., neka tržišta trećih zemalja, kao što su SAD i Indija, postala su manje privlačna za kineske izvoznike zbog postojanja antidampinških mjera. Osim toga, u relativnom smislu, utvrđeno je da ostala tržišta trećih zemalja posluju po nižim razinama cijena nego na tržištu Unije. Što se tiče ostalih tržišta trećih zemalja koje nisu uvele mjere, njih već opskrbljuju trgovačka društva koja su prisutna na tim tržištima pa bi svaki rezervni kapacitet NRK-a vjerojatno bio iskorišten za izvoz na tržište Unije.

| (33) | Na temelju prethodno navedenoga, očekuje se da bi se kineski uvoz nastavio u većem obujmu i da bi doveo do većeg pritiska na cijene na tržištu Unije kad bi se postojeće mjere ukinule. |
| --- | --- |

(33)

Na temelju prethodno navedenoga, očekuje se da bi se kineski uvoz nastavio u većem obujmu i da bi doveo do većeg pritiska na cijene na tržištu Unije kad bi se postojeće mjere ukinule.

(d)   Proizvodni kapacitet i višak kapaciteta dostupan za izvoz

| (34) | U skladu s člankom 18. Osnovne uredbe i u izostanku drugih dostupnih podataka, analiza rezervnog kapaciteta u NRK-u temeljila se na dostupnim činjenicama, odnosno ograničenim podacima o stanju tržišta NRK-a koje su dostavili kineski proizvođač izvoznik koji je surađivao i industrija Unije te iz javno dostupnih podataka na razini pet glavnih proizvođača utvrđenih u NRK-u i podataka prikupljenih u fazi pokretanja postupka. Utvrđeno je da su podaci dostavljeni iz tih izvora usklađeni. |
| --- | --- |

(34)

U skladu s člankom 18. Osnovne uredbe i u izostanku drugih dostupnih podataka, analiza rezervnog kapaciteta u NRK-u temeljila se na dostupnim činjenicama, odnosno ograničenim podacima o stanju tržišta NRK-a koje su dostavili kineski proizvođač izvoznik koji je surađivao i industrija Unije te iz javno dostupnih podataka na razini pet glavnih proizvođača utvrđenih u NRK-u i podataka prikupljenih u fazi pokretanja postupka. Utvrđeno je da su podaci dostavljeni iz tih izvora usklađeni.

| (35) | Na temelju tih podataka procjenjuje se da je u NRK-u dostupan proizvodni kapacitet veći od 100 tisuća tona što predstavlja gotovo trostruki obujam potrošnje u Uniji tijekom RRIP-a. |
| --- | --- |

(35)

Na temelju tih podataka procjenjuje se da je u NRK-u dostupan proizvodni kapacitet veći od 100 tisuća tona što predstavlja gotovo trostruki obujam potrošnje u Uniji tijekom RRIP-a.

| (36) | Na temelju stope iskorištenosti kapaciteta proizvođača koji je surađivao zaključeno je da u NRK-u postoji potencijalno značajan dostupni kapacitet koji bi se mogao upotrijebiti za povećanje proizvodnje i preusmjeriti na tržište Unije u slučaju da antidampinške mjere prestanu vrijediti. |
| --- | --- |

(36)

Na temelju stope iskorištenosti kapaciteta proizvođača koji je surađivao zaključeno je da u NRK-u postoji potencijalno značajan dostupni kapacitet koji bi se mogao upotrijebiti za povećanje proizvodnje i preusmjeriti na tržište Unije u slučaju da antidampinške mjere prestanu vrijediti.

(e)   Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja dampinga

| (37) | U pogledu prethodno navedenog, smatralo se da postoji vjerojatnost ponavljanja dampinga ako trenutačne mjere prestanu vrijediti. Posebno, razina uobičajenih vrijednosti utvrđenih u Kini, ponašanje proizvođača koji su surađivali u ispitnom postupku u vezi s dampingom na tržištima trećih zemalja, postojanje antidampinških mjera protiv kineskih izvoznika u Indiju i u SAD, privlačnost tržišta Unije u usporedbi s drugim tržištima i dostupnost značajnih proizvodnih kapaciteta NRK-a ukazuju na vjerojatnost ponavljanja dampinga u slučaju ukidanja postojećih mjera. |
| --- | --- |

(37)

U pogledu prethodno navedenog, smatralo se da postoji vjerojatnost ponavljanja dampinga ako trenutačne mjere prestanu vrijediti. Posebno, razina uobičajenih vrijednosti utvrđenih u Kini, ponašanje proizvođača koji su surađivali u ispitnom postupku u vezi s dampingom na tržištima trećih zemalja, postojanje antidampinških mjera protiv kineskih izvoznika u Indiju i u SAD, privlačnost tržišta Unije u usporedbi s drugim tržištima i dostupnost značajnih proizvodnih kapaciteta NRK-a ukazuju na vjerojatnost ponavljanja dampinga u slučaju ukidanja postojećih mjera.

D.   STANJE NA TRŽIŠTU UNIJE

1.   Definicija industrije Unije

| (38) | Ovim je ispitnim postupkom potvrđeno da samo dva proizvođača u Uniji proizvode persulfate. Oni predstavljaju 100 % ukupne proizvodnje u Uniji tijekom RRIP-a. Oba su proizvođača dala potporu zahtjevu za reviziju i surađivala su u ispitnim postupku. |
| --- | --- |

(38)

Ovim je ispitnim postupkom potvrđeno da samo dva proizvođača u Uniji proizvode persulfate. Oni predstavljaju 100 % ukupne proizvodnje u Uniji tijekom RRIP-a. Oba su proizvođača dala potporu zahtjevu za reviziju i surađivala su u ispitnim postupku.

| (39) | Ta dva trgovačka društva stoga predstavljaju industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. Osnovne uredbe i u daljnjem tekstu će se navoditi kao „industrija Unije”. |
| --- | --- |

(39)

Ta dva trgovačka društva stoga predstavljaju industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. Osnovne uredbe i u daljnjem tekstu će se navoditi kao „industrija Unije”.

2.   Uvodna napomena

| (40) | Kako bi se zaštitila povjerljivost na temelju članka 19. Osnovne uredbe, podaci za dva proizvođača iz Unije predstavljeni su u obliku indeksa ili u rasponima. |
| --- | --- |

(40)

Kako bi se zaštitila povjerljivost na temelju članka 19. Osnovne uredbe, podaci za dva proizvođača iz Unije predstavljeni su u obliku indeksa ili u rasponima.

| (41) | Podaci o uvozu analizirani su na razini oznaka KN za tri glavne vrste istovjetnog proizvoda, amonijev persulfat, natrijev persulfat i kalijev persulfat, i na razini oznake TARIC za četvrtu vrstu, kalijev peroksimonosulfat sulfat. Analiza uvoza dopunjena je podacima prikupljenima na temelju članka 14. stavka 6. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(41)

Podaci o uvozu analizirani su na razini oznaka KN za tri glavne vrste istovjetnog proizvoda, amonijev persulfat, natrijev persulfat i kalijev persulfat, i na razini oznake TARIC za četvrtu vrstu, kalijev peroksimonosulfat sulfat. Analiza uvoza dopunjena je podacima prikupljenima na temelju članka 14. stavka 6. Osnovne uredbe.

3.   Potrošnja u Uniji

| (42) | Potrošnja u Uniji utvrđena je na temelju obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije i podataka Eurostata o uvozu na razini oznaka KN i TARIC. |
| --- | --- |

(42)

Potrošnja u Uniji utvrđena je na temelju obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije i podataka Eurostata o uvozu na razini oznaka KN i TARIC.

| (43) | Potrošnja u Uniji tijekom RRIP-a bila je malo viša nego u početku razmatranog razdoblja. Zabilježen je rast od 22 % od 2009. do 2010., ali nakon toga potrošnja je stalno padala za oko 18 %.

  Tablica 1.


  Potrošnja | 2009. | 2010. | 2011. | RRIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Potrošnja (u tonama) | 25 000 – 35 000 | 35 000 – 45 000 | 35 000 – 45 000 | 25 000 – 35 000 |
| Indeks (2009. = 100) | 100 | 122 | 114 | 103 |
| Izvor: Odgovori na upitnik, Eurostat, baza podataka iz članka 14. stavka 6. |

(43)

Potrošnja u Uniji tijekom RRIP-a bila je malo viša nego u početku razmatranog razdoblja. Zabilježen je rast od 22 % od 2009. do 2010., ali nakon toga potrošnja je stalno padala za oko 18 %.

Tablica 1.

Potrošnja

2009.

2010.

2011.

RRIP

Potrošnja (u tonama)

25 000 – 35 000

35 000 – 45 000

35 000 – 45 000

25 000 – 35 000

Indeks (2009. = 100)

100

122

114

103

Izvor: Odgovori na upitnik, Eurostat, baza podataka iz članka 14. stavka 6.

4.   Obujam, cijene i tržišni udjel uvoza iz NRK-a

| (44) | Obujam i tržišni udjeli uvoza iz NRK-a analizirani su na temelju Eurostata i podataka prikupljenih u skladu s člankom 14. stavkom 6. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(44)

Obujam i tržišni udjeli uvoza iz NRK-a analizirani su na temelju Eurostata i podataka prikupljenih u skladu s člankom 14. stavkom 6. Osnovne uredbe.

| (45) | Usporedbom prethodno navedenih baza podataka pokazalo se da je cjelokupni uvoz iz NRK-a podrijetlom iz jednog trgovačkog društva za koje je utvrđeno da ne vrši damping tijekom početnog ispitnog postupka. Posljedično, ne može se analizirati tržišni udjel dampinškog uvoza iz NRK-a i razvoj cijena tog uvoza. |
| --- | --- |

(45)

Usporedbom prethodno navedenih baza podataka pokazalo se da je cjelokupni uvoz iz NRK-a podrijetlom iz jednog trgovačkog društva za koje je utvrđeno da ne vrši damping tijekom početnog ispitnog postupka. Posljedično, ne može se analizirati tržišni udjel dampinškog uvoza iz NRK-a i razvoj cijena tog uvoza.

| (46) | Nadalje, budući da kineski proizvođači uvoznici pod antidampinškim mjerama nisu izvozili dotični proizvod u Uniju tijekom RRIP-a, za NRK nije bilo moguće izračunati sniženje cijene. |
| --- | --- |

(46)

Nadalje, budući da kineski proizvođači uvoznici pod antidampinškim mjerama nisu izvozili dotični proizvod u Uniju tijekom RRIP-a, za NRK nije bilo moguće izračunati sniženje cijene.

5.   Uvoz iz ostalih trećih zemalja5

| (47) | Obujam uvoza, cijene i tržišni udjel iz drugih zemalja tijekom razmatranog razdoblja prikazan je u tablici u nastavku. Te vrijednosti utvrđene su na temelju statističkih podataka dostavljenih na razinama oznaka KN i TARIC. Uslijed povjerljivosti, kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 40., podaci o tržišnom udjelu objavljeni su u obliku indeksa.

  Tablica 2.


  Uvoz iz ostalih trećih zemalja | 2009. | 2010. | 2011. | RRIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turska | | | | |
| Obujam uvoza (u tonama) | 2 326 | 3 002 | 2 360 | 3 026 |
| Indeks (2009. = 100) | 100 | 129 | 101 | 130 |
| Cijena EUR/tona | 1 137 | 1 010 | 1 130 | 1 158 |
| Indeks (2009. = 100) | 100 | 89 | 99 | 102 |
| Tržišni udjel

  Indeks | 100 | 106 | 89 | 126 |
| SAD | | | | |
| Obujam uvoza (u tonama) | 3 662 | 3 951 | 4 156 | 2 556 |
| Indeks (2009. = 100) | 100 | 108 | 114 | 70 |
| Cijena EUR/tona | 1 053 | 1 170 | 1 201 | 1 099 |
| Indeks (2009. = 100) | 100 | 111 | 114 | 104 |
| Tržišni udjel

  Indeks | 100 | 88 | 100 | 68 |
| Ostale treće zemlje | | | | |
| Obujam uvoza (u tonama) | 1 652 | 1 605 | 1 420 | 1 105 |
| Indeks (2009. = 100) | 100 | 97 | 86 | 67 |
| Cijena EUR/tona | 1 443 | 1 518 | 1 605 | 1 738 |
| Indeks (2009. = 100) | 100 | 105 | 111 | 120 |
| Tržišni udjel

  Indeks | 100 | 80 | 76 | 65 |
| Ukupno treće zemlje | | | | |
| Obujam uvoza (u tonama) | 7 640 | 8 558 | 7 936 | 6 687 |
| Indeks (2009. = 100) | 100 | 112 | 104 | 88 |
| Cijena EUR/tona | 1 163 | 1 179 | 1 252 | 1 231 |
| Indeks (2009. = 100) | 100 | 101 | 108 | 106 |
| Tržišni udjel

  Indeks | 100 | 92 | 91 | 85 |
| Izvor: Eurostat i TARIC |

(47)

Obujam uvoza, cijene i tržišni udjel iz drugih zemalja tijekom razmatranog razdoblja prikazan je u tablici u nastavku. Te vrijednosti utvrđene su na temelju statističkih podataka dostavljenih na razinama oznaka KN i TARIC. Uslijed povjerljivosti, kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 40., podaci o tržišnom udjelu objavljeni su u obliku indeksa.

Tablica 2.

Uvoz iz ostalih trećih zemalja

2009.

2010.

2011.

RRIP

Turska

Obujam uvoza (u tonama)

2 326

3 002

2 360

3 026

Indeks (2009. = 100)

100

129

101

130

Cijena EUR/tona

1 137

1 010

1 130

1 158

Indeks (2009. = 100)

100

89

99

102

Tržišni udjel

Indeks

100

106

89

126

SAD

Obujam uvoza (u tonama)

3 662

3 951

4 156

2 556

Indeks (2009. = 100)

100

108

114

70

Cijena EUR/tona

1 053

1 170

1 201

1 099

Indeks (2009. = 100)

100

111

114

104

Tržišni udjel

Indeks

100

88

100

68

Ostale treće zemlje

Obujam uvoza (u tonama)

1 652

1 605

1 420

1 105

Indeks (2009. = 100)

100

97

86

67

Cijena EUR/tona

1 443

1 518

1 605

1 738

Indeks (2009. = 100)

100

105

111

120

Tržišni udjel

Indeks

100

80

76

65

Ukupno treće zemlje

Obujam uvoza (u tonama)

7 640

8 558

7 936

6 687

Indeks (2009. = 100)

100

112

104

88

Cijena EUR/tona

1 163

1 179

1 252

1 231

Indeks (2009. = 100)

100

101

108

106

Tržišni udjel

Indeks

100

92

91

85

Izvor: Eurostat i TARIC

| (48) | Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja na tržište Unije smanjio se za oko 12 % tijekom razmatranog razdoblja, a prosječna cijena u istom razdoblju povećala se za 6 %. Tržišni udjel koji su izgubile ostale treće zemlje djelomično su preuzeli kineski uvoz i industrija Unije. Tijekom istog razdoblja industrija Unije povećala je cijene u prosjeku za 7 % kako je navedeno u nastavku u uvodnoj izjavi 64. |
| --- | --- |

(48)

Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja na tržište Unije smanjio se za oko 12 % tijekom razmatranog razdoblja, a prosječna cijena u istom razdoblju povećala se za 6 %. Tržišni udjel koji su izgubile ostale treće zemlje djelomično su preuzeli kineski uvoz i industrija Unije. Tijekom istog razdoblja industrija Unije povećala je cijene u prosjeku za 7 % kako je navedeno u nastavku u uvodnoj izjavi 64.

6.   Gospodarsko stanje industrije Unije

6.1.   Uvodne napomene

| (49) | Komisija je prema članku 3. stavku 5. Osnovne uredbe ispitala sve gospodarske čimbenike i pokazatelje koji utječu na stanje industrije Unije. |
| --- | --- |

(49)

Komisija je prema članku 3. stavku 5. Osnovne uredbe ispitala sve gospodarske čimbenike i pokazatelje koji utječu na stanje industrije Unije.

6.2.   Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

| (50) | Proizvodnja industrije Unije znatno je porasla tijekom razmatranog razdoblja. Taj rast bio je najizraženiji između 2009. i 2010. kada se proizvodnja povećala za 32 postotna boda. Nakon toga je ostala stabilna, uz lagano opadanje između 2011. i RRIP-a.

  Tablica 3.


  Ukupna proizvodnja u Uniji | 2009. | 2010. | 2011. | RRIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodnja (u tonama) | 20 000 – 30 000 | 25 000 – 35 000 | 25 000 – 35 000 | 25 000 – 35 000 |
| Indeks (2009. = 100) | 100 | 132 | 135 | 125 |
| Izvor: Odgovori na upitnik |

(50)

Proizvodnja industrije Unije znatno je porasla tijekom razmatranog razdoblja. Taj rast bio je najizraženiji između 2009. i 2010. kada se proizvodnja povećala za 32 postotna boda. Nakon toga je ostala stabilna, uz lagano opadanje između 2011. i RRIP-a.

Tablica 3.

Ukupna proizvodnja u Uniji

2009.

2010.

2011.

RRIP

Proizvodnja (u tonama)

20 000 – 30 000

25 000 – 35 000

25 000 – 35 000

25 000 – 35 000

Indeks (2009. = 100)

100

132

135

125

Izvor: Odgovori na upitnik

| (51) | Proizvodni kapacitet ostao je stabilan tijekom razmatranog razdoblja. Kako se proizvodnja povećala u razdoblju od 2009. do 2011., iskorištenost kapaciteta pokazivala je opći rast od 34 %. To se kretanje promijenilo tijekom RRIP-a jer je pad proizvodnje rezultirao i padom iskorištenosti kapaciteta za šest postotnih bodova kako je prikazano u nastavku:

  Tablica 4.


  Proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta | 2009. | 2010. | 2011. | RRIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodni kapacitet (u tonama) | 35 000 – 45 000 | 35 000 – 45 000 | 35 000 – 45 000 | 35 000 – 45 000 |
| Indeks (2009. = 100) | 100 | 101 | 101 | 101 |
| Iskorištenost kapaciteta | 60 % | 79 % | 81 % | 75 % |
| Indeks (2009. = 100) | 100 | 131 | 134 | 124 |
| Izvor: Odgovori na upitnik |

(51)

Proizvodni kapacitet ostao je stabilan tijekom razmatranog razdoblja. Kako se proizvodnja povećala u razdoblju od 2009. do 2011., iskorištenost kapaciteta pokazivala je opći rast od 34 %. To se kretanje promijenilo tijekom RRIP-a jer je pad proizvodnje rezultirao i padom iskorištenosti kapaciteta za šest postotnih bodova kako je prikazano u nastavku:

Tablica 4.

Proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

2009.

2010.

2011.

RRIP

Proizvodni kapacitet (u tonama)

35 000 – 45 000

35 000 – 45 000

35 000 – 45 000

35 000 – 45 000

Indeks (2009. = 100)

100

101

101

101

Iskorištenost kapaciteta

60 %

79 %

81 %

75 %

Indeks (2009. = 100)

100

131

134

124

Izvor: Odgovori na upitnik

6.3.   Zalihe

| (52) | Iako se razina završnih zaliha industrije Unije znatno povećala između 2009. i RRIP-a, razina je ostala relativno niska s obzirom na razinu proizvodnje.

  Tablica 5.


  Završne zalihe | 2009. | 2010. | 2011. | RRIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Završne zalihe (u tonama) | 500 – 1 500 | 1 000 – 2 000 | 2 000 – 3 000 | 1 500 – 2 500 |
| Indeks (2009. = 100) | 100 | 144 | 227 | 184 |
| Izvor: Odgovori na upitnik |

(52)

Iako se razina završnih zaliha industrije Unije znatno povećala između 2009. i RRIP-a, razina je ostala relativno niska s obzirom na razinu proizvodnje.

Tablica 5.

Završne zalihe

2009.

2010.

2011.

RRIP

Završne zalihe (u tonama)

500 – 1 500

1 000 – 2 000

2 000 – 3 000

1 500 – 2 500

Indeks (2009. = 100)

100

144

227

184

Izvor: Odgovori na upitnik

6.4.   Obujam prodaje

| (53) | Obujam prodaje industrije Unije nepovezanim kupcima slijedio je kretanje potrošnje s najvišom vrijednosti u 2010. i nakon toga negativno kretanje u sljedećim godinama, sve do kraja RRIP-a. Tijekom razmatranog razdoblja povećao se za 6 %.

  Tablica 6.


  Prodaja nepovezanim kupcima | 2009. | 2010. | 2011. | RRIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam (u tonama) | 15 000 – 25 000 | 20 000 – 30 000 | 20 000 – 30 000 | 15 000 – 25 000 |
| Indeks (2009. = 100) | 100 | 122 | 113 | 106 |
| Izvor: Odgovori na upitnik |

(53)

Obujam prodaje industrije Unije nepovezanim kupcima slijedio je kretanje potrošnje s najvišom vrijednosti u 2010. i nakon toga negativno kretanje u sljedećim godinama, sve do kraja RRIP-a. Tijekom razmatranog razdoblja povećao se za 6 %.

Tablica 6.

Prodaja nepovezanim kupcima

2009.

2010.

2011.

RRIP

Obujam (u tonama)

15 000 – 25 000

20 000 – 30 000

20 000 – 30 000

15 000 – 25 000

Indeks (2009. = 100)

100

122

113

106

Izvor: Odgovori na upitnik

6.5.   Tržišni udjel

| (54) | Kako su obujmi prodaje u Uniji slijedili kretanje potrošnje, tržišni udjel industrije Unije ostao je relativno stabilan tijekom razmatranog razdoblja.

  Tablica 7.


  Tržišni udjel Unije | 2009. | 2010. | 2011. | RRIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tržišni udjel industrije Unije | 65 % - 75 % | 65 % - 75 % | 65 % - 75 % | 65 % - 75 % |
| Indeks (2009. = 100) | 100 | 100 | 100 | 103 |
| Izvor: Odgovori na upitnik, Eurostat i TARIC |

(54)

Kako su obujmi prodaje u Uniji slijedili kretanje potrošnje, tržišni udjel industrije Unije ostao je relativno stabilan tijekom razmatranog razdoblja.

Tablica 7.

Tržišni udjel Unije

2009.

2010.

2011.

RRIP

Tržišni udjel industrije Unije

65 % - 75 %

65 % - 75 %

65 % - 75 %

65 % - 75 %

Indeks (2009. = 100)

100

100

100

103

Izvor: Odgovori na upitnik, Eurostat i TARIC

6.6.   Rast

| (55) | Kako je prethodno objašnjeno, rast potrošnje u Uniji ograničen je na 3 postotna boda tijekom razmatranog razdoblja. Industrija Unije uspjela je malo povećati obujam prodaje i tržišni udjel tijekom istog razdoblja. |
| --- | --- |

(55)

Kako je prethodno objašnjeno, rast potrošnje u Uniji ograničen je na 3 postotna boda tijekom razmatranog razdoblja. Industrija Unije uspjela je malo povećati obujam prodaje i tržišni udjel tijekom istog razdoblja.

6.7.   Zaposlenost i produktivnost

| (56) | Razina zaposlenosti u industriji Unije ostala je stabilna između 2009. i RRIP-a. Međutim, produktivnost po zaposleniku, mjerena kao proizvod u tonama po zaposleniku, vidljivo je rasla tijekom tog razdoblja u skladu s kretanjem proizvodnje. Detaljni podaci izneseni su niže:

  Tablica 8.


  Ukupna zaposlenost i produktivnost u Uniji | 2009. | 2010. | 2011. | RRIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks zaposlenika | 100 | 100 | 103 | 101 |
| Indeks produktivnosti | 100 | 132 | 131 | 124 |
| Izvor: Odgovori na upitnik |

(56)

Razina zaposlenosti u industriji Unije ostala je stabilna između 2009. i RRIP-a. Međutim, produktivnost po zaposleniku, mjerena kao proizvod u tonama po zaposleniku, vidljivo je rasla tijekom tog razdoblja u skladu s kretanjem proizvodnje. Detaljni podaci izneseni su niže:

Tablica 8.

Ukupna zaposlenost i produktivnost u Uniji

2009.

2010.

2011.

RRIP

Indeks zaposlenika

100

100

103

101

Indeks produktivnosti

100

132

131

124

Izvor: Odgovori na upitnik

6.8.   Jedinične prodajne cijene

| (57) | Jedinične prodajne cijene industrije Unije nepovezanim kupcima u Uniji povećale su se za 7 % od 2009. do RRIP-a. Taj porast prosječnih prodajnih cijena industrije Unije od 7 % može se objasniti promjenom ponude proizvoda koji se prodavao tijekom razmatranog razdoblja. Ta cijena, čak i ako se u obzir uzme moguća razlika u ponudi proizvoda, znatno je viša od cijene koju su naplaćivali kineski proizvođači koji su surađivali u ispitnom postupku za izvoz u treće zemlje.

  Tablica 9.


  Jedinična cijena prodaje u Uniji | 2009. | 2010. | 2011. | RRIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jedinična cijena prodaje u Uniji (EUR/tona) | 1 100 – 1 300 | 1 100 – 1 300 | 1 200 – 1 400 | 1 200 – 1 400 |
| Indeks (2009. = 100) | 100 | 100 | 105 | 107 |
| Izvor: Odgovori na upitnik |

(57)

Jedinične prodajne cijene industrije Unije nepovezanim kupcima u Uniji povećale su se za 7 % od 2009. do RRIP-a. Taj porast prosječnih prodajnih cijena industrije Unije od 7 % može se objasniti promjenom ponude proizvoda koji se prodavao tijekom razmatranog razdoblja. Ta cijena, čak i ako se u obzir uzme moguća razlika u ponudi proizvoda, znatno je viša od cijene koju su naplaćivali kineski proizvođači koji su surađivali u ispitnom postupku za izvoz u treće zemlje.

Tablica 9.

Jedinična cijena prodaje u Uniji

2009.

2010.

2011.

RRIP

Jedinična cijena prodaje u Uniji (EUR/tona)

1 100 – 1 300

1 100 – 1 300

1 200 – 1 400

1 200 – 1 400

Indeks (2009. = 100)

100

100

105

107

Izvor: Odgovori na upitnik

6.9.   Profitabilnost

| (58) | Profitabilnost industrije Unije 2009. bila je gotovo na točki pokrića. Kasnije, u razdoblju od 2010. do RRIP-a, profitabilnost je ostala iznad 10 %. Nagli skok indeksa profitabilnosti između 2009. i 2010. rezultat je vrlo niske razine u 2009. koja je bila kritična godina za industriju Unije. U 2011. visoka profitabilnost bila je rezultat izuzetne uštede troškova, što se neće ponoviti u budućnosti. To se već odrazilo u smanjenju profitabilnosti u RRIP-u, što je trend koji se nastavlja.

  Tablica 10.


  Profitabilnost | 2009. | 2010. | 2011. | RRIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Profitabilnost prodaje Unije

  Indeks (2009. = 100) | 100 | 2 400 | 3 336 | 1 854 |
| Izvor: Odgovori na upitnik |

(58)

Profitabilnost industrije Unije 2009. bila je gotovo na točki pokrića. Kasnije, u razdoblju od 2010. do RRIP-a, profitabilnost je ostala iznad 10 %. Nagli skok indeksa profitabilnosti između 2009. i 2010. rezultat je vrlo niske razine u 2009. koja je bila kritična godina za industriju Unije. U 2011. visoka profitabilnost bila je rezultat izuzetne uštede troškova, što se neće ponoviti u budućnosti. To se već odrazilo u smanjenju profitabilnosti u RRIP-u, što je trend koji se nastavlja.

Tablica 10.

Profitabilnost

2009.

2010.

2011.

RRIP

Profitabilnost prodaje Unije

Indeks (2009. = 100)

100

2 400

3 336

1 854

Izvor: Odgovori na upitnik

6.10.   Ulaganje i povrat od ulaganja

| (59) | U ispitnom postupku pokazalo se da je industrija Unije mogla održavati visoku razinu ulaganja tijekom cijelog razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(59)

U ispitnom postupku pokazalo se da je industrija Unije mogla održavati visoku razinu ulaganja tijekom cijelog razmatranog razdoblja.

| (60) | Povrat od ulaganja usko je slijedio trend profitabilnosti 2009. i 2011. koje nisu bile reprezentativne kako je prethodno objašnjeno u uvodnoj izjavi 58.

  Tablica 11.


  Ulaganja i povrat od ulaganja










  Indeks (2009. = 100) | 2009. | 2010. | 2011. | RRIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ulaganja | 100 | 71 | 110 | 99 |
| Povrat od ulaganja | 100 | 3 166 | 4 647 | 2 455 |
| Izvor: Odgovori na upitnik |

(60)

Povrat od ulaganja usko je slijedio trend profitabilnosti 2009. i 2011. koje nisu bile reprezentativne kako je prethodno objašnjeno u uvodnoj izjavi 58.

Tablica 11.

Ulaganja i povrat od ulaganja

Indeks (2009. = 100)

2009.

2010.

2011.

RRIP

Ulaganja

100

71

110

99

Povrat od ulaganja

100

3 166

4 647

2 455

Izvor: Odgovori na upitnik

6.11.   Novčani tok i sposobnost povećanja kapitala

| (61) | Novčani tok, koji utječe na sposobnost industrije za financiranje vlastitih djelatnosti, izražen kao postotak prometa dotičnog proizvoda, slijedio je kretanje slično kretanju profitabilnosti. Znatno se popravio do 2011. i smanjio tijekom RRIP-a.

  Tablica 12.


  Novčani tok | 2009. | 2010. | 2011. | RRIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Novčani tok

  Indeks (2009. = 100) | 100 | 288 | 381 | 172 |
| Izvor: Odgovori na upitnik |

(61)

Novčani tok, koji utječe na sposobnost industrije za financiranje vlastitih djelatnosti, izražen kao postotak prometa dotičnog proizvoda, slijedio je kretanje slično kretanju profitabilnosti. Znatno se popravio do 2011. i smanjio tijekom RRIP-a.

Tablica 12.

Novčani tok

2009.

2010.

2011.

RRIP

Novčani tok

Indeks (2009. = 100)

100

288

381

172

Izvor: Odgovori na upitnik

6.12.   Plaće

| (62) | Dok je broj zaposlenika industrije Unije ostao stabilan, njihove su se plaće povećale za 12 % tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(62)

Dok je broj zaposlenika industrije Unije ostao stabilan, njihove su se plaće povećale za 12 % tijekom razmatranog razdoblja.

6.13.   Visina dampinške marže

| (63) | Kako je prethodno objašnjeno, tijekom razmatranog razdoblja nije bilo dampinškog uvoza iz NRK-a pa se visina dampinške marže nije mogla ocijeniti. |
| --- | --- |

(63)

Kako je prethodno objašnjeno, tijekom razmatranog razdoblja nije bilo dampinškog uvoza iz NRK-a pa se visina dampinške marže nije mogla ocijeniti.

6.14.   Oporavak od prethodnog dampinga

| (64) | Uzimajući u obzir izostanak dampinškog uvoza po niskim cijenama iz NRK-a, relativno visoku iskorištenost kapaciteta i povećanje tržišnog udjela koje je postigla industrija Unije, njezinu razinu profitabilnosti i pozitivan razvoj financijskih pokazatelja zaključuje se da je tijekom razmatranog razdoblja došlo do oporavka industrije Unije od učinaka prethodnog dampinga. Oporavak je ipak skorašnji, a tijekom RRIP-a na tržištu Unije uočeno je opadanje različitih pokazatelja štete kao što su profitabilnost, novčani tok, povrat od ulaganja i ulaganje. |
| --- | --- |

(64)

Uzimajući u obzir izostanak dampinškog uvoza po niskim cijenama iz NRK-a, relativno visoku iskorištenost kapaciteta i povećanje tržišnog udjela koje je postigla industrija Unije, njezinu razinu profitabilnosti i pozitivan razvoj financijskih pokazatelja zaključuje se da je tijekom razmatranog razdoblja došlo do oporavka industrije Unije od učinaka prethodnog dampinga. Oporavak je ipak skorašnji, a tijekom RRIP-a na tržištu Unije uočeno je opadanje različitih pokazatelja štete kao što su profitabilnost, novčani tok, povrat od ulaganja i ulaganje.

7.   Zaključak o stanju industrije Unije

| (65) | U ispitnom postupku pokazalo se da je uvoz dampinških proizvoda po niskim cijenama iz NRK-a zaustavljen na tržištu Unije upravo nakon uvođenja početnih mjera 2007. i da taj uvoz nije postojao tijekom razmatranog razdoblja ili RRIP-a. Uvoz iz NRK-a prisutan na tržištu Unije potječe od jedinog kineskog proizvođača za kojeg nije utvrđen damping tijekom početnog ispitnog postupka. Time je industriji Unije omogućeno da postigne visoke razine proizvodnje, poveća obujam prodaje, prosječne prodajne cijene, tržišni udjel i profitabilnost te da općenito poboljša svoje financijsko stanje. |
| --- | --- |

(65)

U ispitnom postupku pokazalo se da je uvoz dampinških proizvoda po niskim cijenama iz NRK-a zaustavljen na tržištu Unije upravo nakon uvođenja početnih mjera 2007. i da taj uvoz nije postojao tijekom razmatranog razdoblja ili RRIP-a. Uvoz iz NRK-a prisutan na tržištu Unije potječe od jedinog kineskog proizvođača za kojeg nije utvrđen damping tijekom početnog ispitnog postupka. Time je industriji Unije omogućeno da postigne visoke razine proizvodnje, poveća obujam prodaje, prosječne prodajne cijene, tržišni udjel i profitabilnost te da općenito poboljša svoje financijsko stanje.

| (66) | Stoga se zaključuje da industrija Unije tijekom RRIP-a nije pretrpjela materijalnu štetu. S obzirom na pad potrošnje i pogoršanje nekih pokazatelja štete tijekom RRIP-a kako je prethodno opisano, stanje industrije Unije još uvijek je osjetljivo. |
| --- | --- |

(66)

Stoga se zaključuje da industrija Unije tijekom RRIP-a nije pretrpjela materijalnu štetu. S obzirom na pad potrošnje i pogoršanje nekih pokazatelja štete tijekom RRIP-a kako je prethodno opisano, stanje industrije Unije još uvijek je osjetljivo.

E.   VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE

1.   Uvodne napomene

| (67) | Kako bi se procijenila vjerojatnost ponavljanja štete ako mjere prestanu vrijediti, analizirao se mogući utjecaj kineskog uvoza na tržište Unije i na industriju Unije u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(67)

Kako bi se procijenila vjerojatnost ponavljanja štete ako mjere prestanu vrijediti, analizirao se mogući utjecaj kineskog uvoza na tržište Unije i na industriju Unije u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe.

| (68) | Analiza je bila usmjerena na rezervni kapacitet NRK-a i ponašanje kineskih izvoznika na tržištima trećih zemalja i na tržištu Unije. |
| --- | --- |

(68)

Analiza je bila usmjerena na rezervni kapacitet NRK-a i ponašanje kineskih izvoznika na tržištima trećih zemalja i na tržištu Unije.

2.   Rezervni kapacitet NRK-a

| (69) | U skladu s podacima koji su prikupljeni i provjereni tijekom ispitnog postupka procjenjuje se da je u Kini dostupno oko 100 tisuća tona proizvodnog kapaciteta dotičnog proizvoda. Osim toga, postoji nekoliko malih proizvođača diljem zemlje koji još povećavaju ovaj iznos. |
| --- | --- |

(69)

U skladu s podacima koji su prikupljeni i provjereni tijekom ispitnog postupka procjenjuje se da je u Kini dostupno oko 100 tisuća tona proizvodnog kapaciteta dotičnog proizvoda. Osim toga, postoji nekoliko malih proizvođača diljem zemlje koji još povećavaju ovaj iznos.

| (70) | Uslijed nesuradnje kineskih izvoznika, podaci koji pokazuju točan postotak ovog rezervnog kapaciteta koji bi mogao biti iskorišten za izvoz dotičnog proizvoda na tržište Unije nisu dostupni. Međutim, u ispitnom se postupku pokazalo da samo jedan kineski proizvođač koji je surađivao ima rezervni kapacitet od oko 30 %. Ekstrapolacija tog podatka na sva kineska trgovačka društva značila bi da u NRK-u trenutačno postoji rezervni kapacitet od više od 30 tisuća tona. |
| --- | --- |

(70)

Uslijed nesuradnje kineskih izvoznika, podaci koji pokazuju točan postotak ovog rezervnog kapaciteta koji bi mogao biti iskorišten za izvoz dotičnog proizvoda na tržište Unije nisu dostupni. Međutim, u ispitnom se postupku pokazalo da samo jedan kineski proizvođač koji je surađivao ima rezervni kapacitet od oko 30 %. Ekstrapolacija tog podatka na sva kineska trgovačka društva značila bi da u NRK-u trenutačno postoji rezervni kapacitet od više od 30 tisuća tona.

| (71) | Na temelju prethodno navedenog, čak i kad sva kineska trgovačka društva ne bi radila punim kapacitetom, za izvoz iz NRK-a bilo bi dostupno 20-25 tisuća tona dotičnog proizvoda. S obzirom na izrađene nalaze i donesene zaključke iz prethodnih uvodnih izjava od 22. do 44., jasno je da bi, u slučaju da se mjere ne produlje, raspoloživi rezervni kapacitet iz Kine bio namijenjen za izvoz na tržište Unije. Taj potencijalni dodatni izvozni obujam trebalo bi razmatrati u kontekstu potrošnje Unije od oko 25 000 – 35 000 tona tijekom RRIP-a. |
| --- | --- |

(71)

Na temelju prethodno navedenog, čak i kad sva kineska trgovačka društva ne bi radila punim kapacitetom, za izvoz iz NRK-a bilo bi dostupno 20-25 tisuća tona dotičnog proizvoda. S obzirom na izrađene nalaze i donesene zaključke iz prethodnih uvodnih izjava od 22. do 44., jasno je da bi, u slučaju da se mjere ne produlje, raspoloživi rezervni kapacitet iz Kine bio namijenjen za izvoz na tržište Unije. Taj potencijalni dodatni izvozni obujam trebalo bi razmatrati u kontekstu potrošnje Unije od oko 25 000 – 35 000 tona tijekom RRIP-a.

3.   Izvoz iz NRK-a

| (72) | Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 20., ispitnim postupkom utvrđeno je da Kina izvozi u treće zemlje po dampinškim cijenama. Nadalje, rezultati revizija nakon isteka mjera koje su provela nadležna tijela u SAD-u i u Indiji doveli su do preporuke da bi antidampinške mjere koje su na snazi za persulfate iz NRK-a trebalo produljiti. U toj situaciji očekuje se da će se slobodni proizvodni kapacitet kineskih izvoznika uglavnom koristiti za proizvodnju za izvoz na tržište Unije ako mjere prestanu vrijediti. Kako je prethodno objašnjeno u uvodnoj izjavi 32., s obzirom na to da je opskrbljivanje tržišta ostalih trećih zemalja, koje nisu uvele mjere, već osiguravaju trgovačka društva koja su prisutna na tim tržištima, svaki bi rezervni kapacitet dostupan u NRK-a vjerojatno bio iskorišten za izvoz dotičnog proizvoda na tržište Unije. |
| --- | --- |

(72)

Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 20., ispitnim postupkom utvrđeno je da Kina izvozi u treće zemlje po dampinškim cijenama. Nadalje, rezultati revizija nakon isteka mjera koje su provela nadležna tijela u SAD-u i u Indiji doveli su do preporuke da bi antidampinške mjere koje su na snazi za persulfate iz NRK-a trebalo produljiti. U toj situaciji očekuje se da će se slobodni proizvodni kapacitet kineskih izvoznika uglavnom koristiti za proizvodnju za izvoz na tržište Unije ako mjere prestanu vrijediti. Kako je prethodno objašnjeno u uvodnoj izjavi 32., s obzirom na to da je opskrbljivanje tržišta ostalih trećih zemalja, koje nisu uvele mjere, već osiguravaju trgovačka društva koja su prisutna na tim tržištima, svaki bi rezervni kapacitet dostupan u NRK-a vjerojatno bio iskorišten za izvoz dotičnog proizvoda na tržište Unije.

| (73) | Uzimajući u obzir dosadašnju dampinšku praksu kineskih izvoznika koja je dovela do uvođenja mjera koje su na snazi, kao i njihovo sadašnje dampinško ponašanje u trećim zemljama, može se zaključiti da bi taj obujam izvoza u Uniju bio uvezen po dampinškim cijenama. |
| --- | --- |

(73)

Uzimajući u obzir dosadašnju dampinšku praksu kineskih izvoznika koja je dovela do uvođenja mjera koje su na snazi, kao i njihovo sadašnje dampinško ponašanje u trećim zemljama, može se zaključiti da bi taj obujam izvoza u Uniju bio uvezen po dampinškim cijenama.

| (74) | Nadalje, kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 23., podsjeća se da su antidampinške mjere bile uvedene protiv uvoza persulfata iz NRK-a od 1995. do 2001. godine. Kako te mjere nisu produljene, uvoz iz NRK-a povećao se s manje od 200 tona 2001. na gotovo 10 tisuća tona 2006. tako preuzevši više od 20 % tržišta Unije. |
| --- | --- |

(74)

Nadalje, kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 23., podsjeća se da su antidampinške mjere bile uvedene protiv uvoza persulfata iz NRK-a od 1995. do 2001. godine. Kako te mjere nisu produljene, uvoz iz NRK-a povećao se s manje od 200 tona 2001. na gotovo 10 tisuća tona 2006. tako preuzevši više od 20 % tržišta Unije.

4.   Zaključak

| (75) | S obzirom na nalaze ispitnog postupka, posebno na rezervni kapacitet dostupan u NRK-a, nastavak kineskog dampinga trećim zemljama, ograničenu sposobnost kineskih izvoznika da prodaju na glavnim tržištima trećih zemalja i njihovu dokazanu sposobnost preusmjeravanja obujma izvoza na tržište Unije, zaključuje se da bi ukidanje mjera oslabilo poziciju industrije Unije na njezinom ključnom tržištu i da bi se ponovila nanesena šteta uslijed sličnog kineskog izvoza po dampinškim cijenama. Nema razloga vjerovati da bi se bolji rezultati industrije Unije zbog mjera koje su na snazi nastavili ili poboljšali ako se mjere ukinu. Naprotiv, postoje povoljni uvjeti za vjerojatno premještanje kineskog uvoza na tržište Unije po dampinškim cijenama i u značajnom obujmu, a koji bi vjerojatno umanjili pozitivne događaje na tržištu Unije postignute tijekom razmatranog razdoblja. Pretpostavljenim kineskim dampinškim uvozom moglo bi se izvršiti pritisak na prodajne cijene industrije Unije što bi dovelo do gubitka tržišnog udjela i posljedično imalo negativan utjecaj na financijske rezultate industrije Unije koja je još uvijek osjetljiva kako je prethodno objašnjeno u uvodnoj izjavi 66. |
| --- | --- |

(75)

S obzirom na nalaze ispitnog postupka, posebno na rezervni kapacitet dostupan u NRK-a, nastavak kineskog dampinga trećim zemljama, ograničenu sposobnost kineskih izvoznika da prodaju na glavnim tržištima trećih zemalja i njihovu dokazanu sposobnost preusmjeravanja obujma izvoza na tržište Unije, zaključuje se da bi ukidanje mjera oslabilo poziciju industrije Unije na njezinom ključnom tržištu i da bi se ponovila nanesena šteta uslijed sličnog kineskog izvoza po dampinškim cijenama. Nema razloga vjerovati da bi se bolji rezultati industrije Unije zbog mjera koje su na snazi nastavili ili poboljšali ako se mjere ukinu. Naprotiv, postoje povoljni uvjeti za vjerojatno premještanje kineskog uvoza na tržište Unije po dampinškim cijenama i u značajnom obujmu, a koji bi vjerojatno umanjili pozitivne događaje na tržištu Unije postignute tijekom razmatranog razdoblja. Pretpostavljenim kineskim dampinškim uvozom moglo bi se izvršiti pritisak na prodajne cijene industrije Unije što bi dovelo do gubitka tržišnog udjela i posljedično imalo negativan utjecaj na financijske rezultate industrije Unije koja je još uvijek osjetljiva kako je prethodno objašnjeno u uvodnoj izjavi 66.

F.   INTERES UNIJE

1.   Uvod

| (76) | U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe, ispitano je bi li zadržavanje postojećih mjera bilo protivno interesu Unije u cjelini. Odlučivanje o interesu Unije temeljilo se na procjeni različitih interesa koji su uključeni, to jest interesa industrije Unije, uvoznika i korisnika. Svim zainteresiranim stranama omogućeno je da izjasne svoje stavove u skladu s člankom 21. stavkom 2. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(76)

U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe, ispitano je bi li zadržavanje postojećih mjera bilo protivno interesu Unije u cjelini. Odlučivanje o interesu Unije temeljilo se na procjeni različitih interesa koji su uključeni, to jest interesa industrije Unije, uvoznika i korisnika. Svim zainteresiranim stranama omogućeno je da izjasne svoje stavove u skladu s člankom 21. stavkom 2. Osnovne uredbe.

| (77) | Kako je ovo ispitni postupak revizije postojećih mjera, njime je omogućena procjena svakog neopravdanog negativnog učinka postojećih antidampinških mjera na zainteresirane strane. |
| --- | --- |

(77)

Kako je ovo ispitni postupak revizije postojećih mjera, njime je omogućena procjena svakog neopravdanog negativnog učinka postojećih antidampinških mjera na zainteresirane strane.

2.   Interes industrije Unije

| (78) | U prethodnoj uvodnoj izjavi 70. zaključeno je da bi industrija Unije vjerojatno pretrpjela ozbiljno pogoršanje stanja u slučaju da antidampinške mjere prestanu vrijediti. Stoga bi nastavak mjera koristio industriji Unije jer bi proizvođači iz Unije trebali biti u mogućnosti zadržati obujam prodaje, tržišni udjel, profitabilnost i svoje cjelokupno pozitivno gospodarsko stanje. Naprotiv, ukidanje mjera ozbiljno bi narušilo održivost industrije Unije jer postoje razlozi zbog kojih se očekuje premještanje kineskog uvoza na tržište Unije po dampinškim cijenama i u značajnim obujmima koji bi uzrokovali ponavljanje štete. |
| --- | --- |

(78)

U prethodnoj uvodnoj izjavi 70. zaključeno je da bi industrija Unije vjerojatno pretrpjela ozbiljno pogoršanje stanja u slučaju da antidampinške mjere prestanu vrijediti. Stoga bi nastavak mjera koristio industriji Unije jer bi proizvođači iz Unije trebali biti u mogućnosti zadržati obujam prodaje, tržišni udjel, profitabilnost i svoje cjelokupno pozitivno gospodarsko stanje. Naprotiv, ukidanje mjera ozbiljno bi narušilo održivost industrije Unije jer postoje razlozi zbog kojih se očekuje premještanje kineskog uvoza na tržište Unije po dampinškim cijenama i u značajnim obujmima koji bi uzrokovali ponavljanje štete.

3.   Interes korisnika

| (79) | Nijedan od 44 korisnika s kojima se stupilo u vezu nije odgovorio na upitnik ili surađivao. Korisnici nisu surađivali ni u početnom ispitnom postupku. U izostanku interesa korisnika zaključeno je da zadržavanje mjera ne bi bilo protivno interesu korisnika. Nadalje, ispitnim postupkom je otkriveno da je utjecaj dotičnog proizvoda na troškove daljnjih proizvoda razmjerno sporedan, a zadržavanje mjera ne bi imalo štetan utjecaj na industriju korisnika. Ispitnim postupkom je otkriveno i da uslijed naravi proizvoda, kao i uslijed nekoliko dostupnih izvora opskrbljivanja na tržištu, korisnici mogu lako mijenjati dobavljače. |
| --- | --- |

(79)

Nijedan od 44 korisnika s kojima se stupilo u vezu nije odgovorio na upitnik ili surađivao. Korisnici nisu surađivali ni u početnom ispitnom postupku. U izostanku interesa korisnika zaključeno je da zadržavanje mjera ne bi bilo protivno interesu korisnika. Nadalje, ispitnim postupkom je otkriveno da je utjecaj dotičnog proizvoda na troškove daljnjih proizvoda razmjerno sporedan, a zadržavanje mjera ne bi imalo štetan utjecaj na industriju korisnika. Ispitnim postupkom je otkriveno i da uslijed naravi proizvoda, kao i uslijed nekoliko dostupnih izvora opskrbljivanja na tržištu, korisnici mogu lako mijenjati dobavljače.

4.   Interes uvoznika

| (80) | Nijedan od 14 uvoznika s kojima se stupilo u vezu niti je odgovorio na upitnik niti surađivao. Uvoznici nisu surađivali ni u početnom ispitnom postupku. U izostanku interesa uvoznika zaključeno je da zadržavanje mjera ne bi bilo protivno interesu korisnika. Ispitnim postupkom otkriveno je da uvoznici mogu lako kupovati od različitih izvora koji su trenutačno dostupni na tržištu, posebno od industrije Unije, izvoznika iz SAD-a i kineskih izvoznika koji prodaju po cijenama koje nisu dampinške. |
| --- | --- |

(80)

Nijedan od 14 uvoznika s kojima se stupilo u vezu niti je odgovorio na upitnik niti surađivao. Uvoznici nisu surađivali ni u početnom ispitnom postupku. U izostanku interesa uvoznika zaključeno je da zadržavanje mjera ne bi bilo protivno interesu korisnika. Ispitnim postupkom otkriveno je da uvoznici mogu lako kupovati od različitih izvora koji su trenutačno dostupni na tržištu, posebno od industrije Unije, izvoznika iz SAD-a i kineskih izvoznika koji prodaju po cijenama koje nisu dampinške.

5.   Zaključak

| (81) | S obzirom na prethodno navedeno, zaključuje se da ne postoje snažni razlozi u interesu Unije protiv zadržavanja trenutačnih antidampinških mjera. |
| --- | --- |

(81)

S obzirom na prethodno navedeno, zaključuje se da ne postoje snažni razlozi u interesu Unije protiv zadržavanja trenutačnih antidampinških mjera.

G.   ANTIDAMPINŠKE MJERE

| (82) | Sve su strane obaviještene o osnovnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo dati preporuku za zadržavanje postojećih mjera. Odobren im je i rok za dostavljanje primjedbi nakon objave. Podnesci i primjedbe propisno su uzeti u obzir ako su bili opravdani. |
| --- | --- |

(82)

Sve su strane obaviještene o osnovnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo dati preporuku za zadržavanje postojećih mjera. Odobren im je i rok za dostavljanje primjedbi nakon objave. Podnesci i primjedbe propisno su uzeti u obzir ako su bili opravdani.

| (83) | Iz prethodno navedenoga slijedi, kako je predviđeno člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, da bi trebalo zadržati antidampinške mjere primjenjive na uvoz određenih peroksisulfata (persulfata) podrijetlom iz NRK-a, uvedene Uredbom (EZ) br. 1184/2007. |
| --- | --- |

(83)

Iz prethodno navedenoga slijedi, kako je predviđeno člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, da bi trebalo zadržati antidampinške mjere primjenjive na uvoz određenih peroksisulfata (persulfata) podrijetlom iz NRK-a, uvedene Uredbom (EZ) br. 1184/2007.

| (84) | Kako bi se rizik od izbjegavanja mjera sveo na minimum uslijed velike razlike među stopama pristojbi, smatra se da su u ovom slučaju potrebne posebne mjere kako bi se osigurala ispravna primjena antidampinških pristojbi. Te posebne mjere, koje se primjenjuju samo na trgovačka društva za koja je uvedena pojedinačna stopa pristojbe, uključuju sljedeće: podnošenje carinskim tijelima država članica valjanog trgovačkog računa koji je u skladu sa zahtjevima utvrđenima u Prilogu ovoj Uredbi. Uvoz koji ne prati takav račun podliježe preostaloj antidampinškoj pristojbi koja se primjenjuje na sve druge proizvođače, |
| --- | --- |

(84)

Kako bi se rizik od izbjegavanja mjera sveo na minimum uslijed velike razlike među stopama pristojbi, smatra se da su u ovom slučaju potrebne posebne mjere kako bi se osigurala ispravna primjena antidampinških pristojbi. Te posebne mjere, koje se primjenjuju samo na trgovačka društva za koja je uvedena pojedinačna stopa pristojbe, uključuju sljedeće: podnošenje carinskim tijelima država članica valjanog trgovačkog računa koji je u skladu sa zahtjevima utvrđenima u Prilogu ovoj Uredbi. Uvoz koji ne prati takav račun podliježe preostaloj antidampinškoj pristojbi koja se primjenjuje na sve druge proizvođače,

DONIJELO JE OVU UREDBU:

Članak 1.

1.   Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz peroksisulfata (persulfata), uključujući kalijev peroksimonosulfat sulfat, trenutačno obuhvaćenog oznakama KN 2833 40 00 i ex 2842 90 80 (oznaka TARIC 2842908020) i podrijetlom iz Narodne Republike Kine.

2.   Stopa konačne antidampinške pristojbe primjenjive na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, proizvoda opisanih u stavku 1. a koje su proizvela dolje navedena trgovačka društva iznosi kako slijedi:

| Trgovačko društvo | Antidampinška pristojba | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd., Šangaj | 0,0 % | A820 |
| United Initiators Shanghai Co., Ltd | 24,5 % | A821 |
| Sva ostala trgovačka društva | 71,8 % | A999 |

Trgovačko društvo

Antidampinška pristojba

Dodatna oznaka TARIC

ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd., Šangaj

0,0 %

A820

United Initiators Shanghai Co., Ltd

24,5 %

A821

Sva ostala trgovačka društva

71,8 %

A999

3.   Uvjet za primjenu pojedinačnih stopa pristojbe određenih za trgovačka društva navedena u stavku 2. jest podnošenje carinskim tijelima država članica valjanog trgovačkog računa koji je u skladu sa zahtjevima utvrđenima u Prilogu. Stopa pristojbe primjenjiva na „sva ostala trgovačka društva” primjenjuje se ako takav račun nije podnesen.

4.   Ako nije drukčije navedeno, primjenjuju se odredbe koje su na snazi u vezi s carinskim pristojbama.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 12. prosinca 2013.

Za Vijeće

Predsjednik

J. NEVEROVIC

---

(1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 51.

1

(2)  SL L 265, 11.10.2007., str. 1.

2

(3)  SL C 305, 10.10.2012., str. 15.

3

(4)  Podsjeća se da je u Uredbi (EZ) br. 1184/2007, kojom je uvedena konačna antidampinška pristojba na uvoz peroksisulfata podrijetlom iz Narodne Republike Kine, Tajvana i Sjedinjenih Američkih Država, naziv trgovačkog društva United Initiators Shanghai Co., Ltd. bio Degussa-AJ (Shanghai) Initiators Co., Ltd., Šangaj. Naziv se promijenio uslijed promjene vlasništva 2008. godine.

4

(5)  Br. A-570-847 (Revizija).

5

(6)  Trgovačko društvo iz ove uvodne izjave ne ispituje se ponovno u trenutačnom ispitnom postupku u vezi s revizijom nakon isteka mjera jer je za to trgovačko društvo u početnom ispitnom postupku utvrđena nulta stopa pristojbe (Uredba (EZ) br. 1184/2007).

6

---

PRILOG

Izjava koju je potpisao službenik subjekta koji izdaje trgovački račun, u sljedećem obliku, mora biti navedena na valjanom trgovačkom računu iz članka 1. stavka 3.:

| 1. | Ime i funkcija službenika subjekta koji izdaje trgovački račun. |
| --- | --- |

1.

Ime i funkcija službenika subjekta koji izdaje trgovački račun.

| 2. | Sljedeća izjava: „Ja, niže potpisani, potvrđujem da je (obujam) peroksisulfata, prodano za izvoz u Europsku uniju i obuhvaćeno ovim računom, proizvelo trgovačko društvo (naziv i adresa trgovačkog društva) (dodatna oznaka TARIC) u Narodnoj Republici Kini. Izjavljujem da su podaci navedeni na ovom računu potpuni i točni.” |
| --- | --- |

2.

Sljedeća izjava: „Ja, niže potpisani, potvrđujem da je (obujam) peroksisulfata, prodano za izvoz u Europsku uniju i obuhvaćeno ovim računom, proizvelo trgovačko društvo (naziv i adresa trgovačkog društva) (dodatna oznaka TARIC) u Narodnoj Republici Kini. Izjavljujem da su podaci navedeni na ovom računu potpuni i točni.”

Datum i potpis

---

| 17.12.2013 | HR | Službeni list Europske unije | L 338/23 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

HR

Službeni list Europske unije

L 338/23

---

UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1344/2013

оd 12. prosinca 2013.

o zabrani ribolova skuše u zoni IV.a za plovila koja plove pod zastavom Ujedinjene Kraljevine

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1224/2009 od 20. studenoga 2009. o uspostavi sustava kontrole Zajednice za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike (1), a posebno njezin članak 36. stavak 2.,

budući da:

| (1) | Uredbom Vijeća (EU) br. 40/2013 od 21. siječnja 2013. o utvrđivanju za 2013. mogućnosti ribolova dostupnih u vodama EU-a i, za plovila EU-a, u određenim vodama izvan EU-a za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova koji podliježu međunarodnim pregovorima ili sporazumima (2), utvrđuju se kvote za 2013. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom Vijeća (EU) br. 40/2013 od 21. siječnja 2013. o utvrđivanju za 2013. mogućnosti ribolova dostupnih u vodama EU-a i, za plovila EU-a, u određenim vodama izvan EU-a za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova koji podliježu međunarodnim pregovorima ili sporazumima (2), utvrđuju se kvote za 2013.

| (2) | Prema podacima koje je primila Komisija za ulove stoka iz Priloga ovoj Uredbi ostvarene plovilima koja plove pod zastavom države članice iz tog Priloga ili su registrirana u toj državi članici, iscrpljena je kvota dodijeljena za 2013. |
| --- | --- |

(2)

Prema podacima koje je primila Komisija za ulove stoka iz Priloga ovoj Uredbi ostvarene plovilima koja plove pod zastavom države članice iz tog Priloga ili su registrirana u toj državi članici, iscrpljena je kvota dodijeljena za 2013.

| (3) | Stoga je potrebno zabraniti aktivnosti ribolova za taj stok, |
| --- | --- |

(3)

Stoga je potrebno zabraniti aktivnosti ribolova za taj stok,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Iscrpljenje kvote

Ribolovna kvota dodijeljena državi članici iz Priloga ovoj Uredbi za stok koji je u njoj naveden za 2013. smatra se iscrpljenom od datuma utvrđenog u tom Prilogu.

Članak 2.

Zabrane

Aktivnosti ribolova za stok iz Priloga ovoj Uredbi za plovila koja plove pod zastavom države članice iz tog Priloga ili su registrirana u toj državi članici, zabranjuju se od datuma utvrđenog u tom Prilogu. Nakon tog datuma posebice se zabranjuje zadržavati na plovilu, premještati, prekrcavati ili iskrcavati ribu iz tog stoka koja je ulovljena tim plovilima.

Članak 3.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 12. prosinca 2013.

Za Komisiju, u ime predsjednika,

Lowri EVANS

Direktorica Glavne uprave za pomorstvo i ribarstvo

---

(1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 1.

1

(2)  SL L 23, 25.1.2013., str. 54.

2

---

PRILOG

| Br. | 73/TQ40 |
| --- | --- |
| Država članica | Ujedinjena Kraljevina |
| Stok | MAC/*4A |
| Vrsta | Skuša (Scomber scombrus) |
| Zona | IV.a |
| Datum zabrane | 27.11.2013. |

Br.

73/TQ40

Država članica

Ujedinjena Kraljevina

Stok

MAC/*4A

Vrsta

Skuša (Scomber scombrus)

Zona

IV.a

Datum zabrane

27.11.2013.

---

| 17.12.2013 | HR | Službeni list Europske unije | L 338/25 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

HR

Službeni list Europske unije

L 338/25

---

UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1345/2013

оd 12. prosinca 2013.

o zabrani ribolova iverka zlatopjega u zonama VII.f i VII.g za plovila koja plove pod zastavom Ujedinjene Kraljevine

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1224/2009 od 20. studenoga 2009. o uspostavi sustava kontrole Zajednice za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike (1), a posebno njezin članak 36. stavak 2.,

budući da:

| (1) | Uredbom Vijeća (EU) br. 39/2013 od 21. siječnja 2013. o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za 2013. dostupnih plovilima EU-a za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova koji ne podliježu međunarodnim pregovorima ili sporazumima (2), utvrđuju se kvote za 2013. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom Vijeća (EU) br. 39/2013 od 21. siječnja 2013. o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za 2013. dostupnih plovilima EU-a za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova koji ne podliježu međunarodnim pregovorima ili sporazumima (2), utvrđuju se kvote za 2013.

| (2) | Prema podacima koje je primila Komisija, za ulove stoka iz Priloga ovoj Uredbi ostvarene plovilima koja plove pod zastavom države članice iz tog Priloga ili su registrirana u toj državi članici, iscrpljena je kvota dodijeljena za 2013. |
| --- | --- |

(2)

Prema podacima koje je primila Komisija, za ulove stoka iz Priloga ovoj Uredbi ostvarene plovilima koja plove pod zastavom države članice iz tog Priloga ili su registrirana u toj državi članici, iscrpljena je kvota dodijeljena za 2013.

| (3) | Stoga je potrebno zabraniti aktivnosti ribolova za taj stok, |
| --- | --- |

(3)

Stoga je potrebno zabraniti aktivnosti ribolova za taj stok,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Iscrpljenje kvote

Ribolovna kvota dodijeljena državi članici iz Priloga ovoj Uredbi za stok koji je u njoj naveden za 2013. smatra se iscrpljenom od datuma utvrđenog u tom Prilogu.

Članak 2.

Zabrane

Aktivnosti ribolova za stok iz Priloga ovoj Uredbi za plovila koja plove pod zastavom države članice iz tog Priloga ili su registrirana u toj državi članici, zabranjuju se od datuma utvrđenog u tom Prilogu. Nakon tog datuma posebno se zabranjuje zadržavati na plovilu, premještati, prekrcavati ili iskrcavati ribu iz tog stoka koja je ulovljena tim plovilima.

Članak 3.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 12. prosinca 2013.

Za Komisiju, u ime predsjednika,

Lowri EVANS

Direktorica Glavne uprave za pomorstvo i ribarstvo

---

(1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 1.

1

(2)  SL L 23, 25.1.2013., str. 1.

2

---

PRILOG

| Br. | 78/TQ39 |
| --- | --- |
| Država članica | Ujedinjena Kraljevina |
| Stok | PLE/7FG. |
| Vrsta | Iverak zlatopjeg (Pleuronectes platessa) |
| Zona | VII.f i VII.g |
| Datum zabrane | 27.11.2013. |

Br.

78/TQ39

Država članica

Ujedinjena Kraljevina

Stok

PLE/7FG.

Vrsta

Iverak zlatopjeg (Pleuronectes platessa)

Zona

VII.f i VII.g

Datum zabrane

27.11.2013.

---

| 17.12.2013 | HR | Službeni list Europske unije | L 338/27 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

HR

Službeni list Europske unije

L 338/27

---

UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1346/2013

оd 12. prosinca 2013.

o zabrani ribolova plavog iglana u Atlantskom oceanu za plovila koja plove pod španjolskom zastavom

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1224/2009 od 20. studenoga 2009. o uspostavi sustava kontrole Zajednice za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike (1), a posebno njezin članak 36. stavak 2.,

budući da:

| (1) | Uredbom Vijeća (EU) br. 40/2013 od 21. siječnja 2013. o utvrđivanju za 2013. mogućnosti ribolova dostupnih u vodama EU-a i, za plovila EU-a, u određenim vodama izvan EU-a za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova koji podliježu međunarodnim pregovorima ili sporazumima (2), utvrđuju se kvote za 2013. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom Vijeća (EU) br. 40/2013 od 21. siječnja 2013. o utvrđivanju za 2013. mogućnosti ribolova dostupnih u vodama EU-a i, za plovila EU-a, u određenim vodama izvan EU-a za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova koji podliježu međunarodnim pregovorima ili sporazumima (2), utvrđuju se kvote za 2013.

| (2) | Prema podacima koje je primila Komisija, za ulove stoka iz Priloga ovoj Uredbi ostvarene plovilima koja plove pod zastavom države članice iz tog Priloga ili su registrirana u toj državi članici, iscrpljena je kvota dodijeljena za 2013. |
| --- | --- |

(2)

Prema podacima koje je primila Komisija, za ulove stoka iz Priloga ovoj Uredbi ostvarene plovilima koja plove pod zastavom države članice iz tog Priloga ili su registrirana u toj državi članici, iscrpljena je kvota dodijeljena za 2013.

| (3) | Stoga je potrebno zabraniti aktivnosti ribolova za taj stok, |
| --- | --- |

(3)

Stoga je potrebno zabraniti aktivnosti ribolova za taj stok,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Iscrpljenje kvote

Ribolovna kvota dodijeljena državi članici iz Priloga ovoj Uredbi za stok koji je u njoj naveden za 2013. smatra se iscrpljenom od datuma utvrđenog u tom Prilogu.

Članak 2.

Zabrane

Aktivnosti ribolova za stok iz Priloga ovoj Uredbi za plovila koja plove pod zastavom države članice iz tog Priloga ili su registrirana u toj državi članici, zabranjuju se od datuma utvrđenog u tom Prilogu. Nakon tog datuma posebno se zabranjuje zadržavati na plovilu, premještati, prekrcavati ili iskrcavati ribu iz tog stoka koja je ulovljena tim plovilima.

Članak 3.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 12. prosinca 2013.

Za Komisiju, u ime predsjednika,

Lowri EVANS

Direktorica Glavne uprave za pomorstvo i ribarstvo

---

(1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 1.

1

(2)  SL L 23, 25.1.2013., str. 54.

2

---

PRILOG

| Br. | 72/TQ40 |
| --- | --- |
| Država članica | Španjolska |
| Stok | BUM/ATLANT |
| Vrsta | Plavi iglan (Makaira nigricans) |
| Zona | Atlantski ocean |
| Datum zabrane | 21.11.2013. |

Br.

72/TQ40

Država članica

Španjolska

Stok

BUM/ATLANT

Vrsta

Plavi iglan (Makaira nigricans)

Zona

Atlantski ocean

Datum zabrane

21.11.2013.

---

| 17.12.2013 | HR | Službeni list Europske unije | L 338/29 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

HR

Službeni list Europske unije

L 338/29

---

UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1347/2013

оd 13. prosinca 2013.

o zabrani ribolova skuše u zonama III.a i IV.bc za plovila koja plove pod zastavom Ujedinjene Kraljevine

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1224/2009 od 20. studenoga 2009. o uspostavi sustava kontrole Zajednice za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike (1), a posebno njezin članak 36. stavak 2.,

budući da:

| (1) | Uredbom Vijeća (EU) br. 40/2013 od 21. siječnja 2013. o utvrđivanju za 2013. mogućnosti ribolova dostupnih u vodama Unije i, za plovila EU-a, u određenim vodama izvan EU-a za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova koji podliježu međunarodnim pregovorima ili sporazumima (2) utvrđuju se kvote za 2013. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom Vijeća (EU) br. 40/2013 od 21. siječnja 2013. o utvrđivanju za 2013. mogućnosti ribolova dostupnih u vodama Unije i, za plovila EU-a, u određenim vodama izvan EU-a za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova koji podliježu međunarodnim pregovorima ili sporazumima (2) utvrđuju se kvote za 2013.

| (2) | Prema podacima koje je primila Komisija, za ulove stoka iz Priloga ovoj Uredbi ostvarene plovilima koja plove pod zastavom države članice iz tog Priloga ili su registrirana u toj državi članici iscrpljena je kvota dodijeljena za 2013. |
| --- | --- |

(2)

Prema podacima koje je primila Komisija, za ulove stoka iz Priloga ovoj Uredbi ostvarene plovilima koja plove pod zastavom države članice iz tog Priloga ili su registrirana u toj državi članici iscrpljena je kvota dodijeljena za 2013.

| (3) | Stoga je potrebno zabraniti aktivnosti ribolova za taj stok, |
| --- | --- |

(3)

Stoga je potrebno zabraniti aktivnosti ribolova za taj stok,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Iscrpljenje kvote

Ribolovna kvota dodijeljena državi članici iz Priloga ovoj Uredbi za stok koji je u njoj naveden za 2013. smatra se iscrpljenom od datuma utvrđenog u tom Prilogu.

Članak 2.

Zabrane

Aktivnosti ribolova za stok iz Priloga ovoj Uredbi za plovila koja plove pod zastavom države članice iz tog Priloga ili su registrirana u toj državi članici zabranjuju se od datuma utvrđenog u tom Prilogu. Nakon tog datuma posebno se zabranjuje zadržavati na plovilu, premještati, prekrcavati ili iskrcavati ribu iz tog stoka koja je ulovljena tim plovilima.

Članak 3.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 13. prosinca 2013.

Za Komisiju, u ime predsjednika,

Lowri EVANS

Direktorica Glavne uprave za pomorstvo i ribarstvo

---

(1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 1.

1

(2)  SL L 23, 25.1.2013., str. 54.

2

---

PRILOG

| Br. | 74/TQ40 |
| --- | --- |
| Država članica | Ujedinjena Kraljevina |
| Stok | MAC/*3A4BC |
| Vrsta | Skuša (Scomber scombrus) |
| Zona | III.a i IV.bc |
| Datum zabrane | 27.11.2013. |

Br.

74/TQ40

Država članica

Ujedinjena Kraljevina

Stok

MAC/*3A4BC

Vrsta

Skuša (Scomber scombrus)

Zona

III.a i IV.bc

Datum zabrane

27.11.2013.

---

| 17.12.2013 | HR | Službeni list Europske unije | L 338/31 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

HR

Službeni list Europske unije

L 338/31

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1348/2013

оd 16. prosinca 2013.

o izmjeni Uredbe (EEZ) br. 2568/91 o karakteristikama maslinova ulja i ulja komine maslina te o odgovarajućim metodama analize

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1234/2007 od 22. listopada 2007. o uspostavljanju zajedničke organizacije poljoprivrednih tržišta i o posebnim odredbama za određene poljoprivredne proizvode (Uredba o jedinstvenom ZOT-u) (1), a posebno njezin članak 113. stavak 1. točku (a) i točke (a) i (h) u prvom stavku članka 121., u vezi s člankom 4.,

budući da:

| (1) | Uredbom Komisije (EEZ) br. 2568/91 (2) utvrđena su kemijska i organoleptička svojstva maslinova ulja i ulja komine maslina te utvrđene metode procjene tih svojstava. Te metode i granične vrijednosti za svojstva ulja treba ažurirati na temelju mišljenja kemijskih stručnjaka i u skladu s obavljenim radom u okviru Međunarodnog vijeća za masline („IOC”). |
| --- | --- |

(1)

Uredbom Komisije (EEZ) br. 2568/91 (2) utvrđena su kemijska i organoleptička svojstva maslinova ulja i ulja komine maslina te utvrđene metode procjene tih svojstava. Te metode i granične vrijednosti za svojstva ulja treba ažurirati na temelju mišljenja kemijskih stručnjaka i u skladu s obavljenim radom u okviru Međunarodnog vijeća za masline („IOC”).

| (2) | Kako bi se osigurala provedba na razini Unije najnovijih međunarodnih standarda koje je utvrdio IOC, treba ažurirati određene metode analize kao i određene granične vrijednosti za svojstva ulja utvrđene u Uredbi (EEZ) br. 2568/91. |
| --- | --- |

(2)

Kako bi se osigurala provedba na razini Unije najnovijih međunarodnih standarda koje je utvrdio IOC, treba ažurirati određene metode analize kao i određene granične vrijednosti za svojstva ulja utvrđene u Uredbi (EEZ) br. 2568/91.

| (3) | Slijedom toga treba prilagoditi granične vrijednosti za stigmastadiene, voskove, miristinsku kiselinu i alkil estere masnih kiselina i u skladu s tim izmijeniti neke sheme odlučivanja za provjeru je li uzorak maslinova ulja u skladu s deklariranom kategorijom. Treba, u interesu zaštite potrošača, uvesti sheme odlučivanja za kampesterol i delta-7-stigmastenol popraćene strožim parametrima kako bi se omogućila trgovina i jamčila autentičnost maslinova ulja. Metodu analize koja se odnosi na sastav i sadržaj sterola i određivanje eritrodiola i uvaola treba zamijeniti pouzdanijom metodom koja isto tako obuhvaća triterpenske alkohole. Isto je tako primjereno ponovno ispitati organoleptičku procjenu maslinova ulja i umetnuti metodu kojom se omogućuje razaznavanje stranih biljnih ulja u maslinovim uljima. |
| --- | --- |

(3)

Slijedom toga treba prilagoditi granične vrijednosti za stigmastadiene, voskove, miristinsku kiselinu i alkil estere masnih kiselina i u skladu s tim izmijeniti neke sheme odlučivanja za provjeru je li uzorak maslinova ulja u skladu s deklariranom kategorijom. Treba, u interesu zaštite potrošača, uvesti sheme odlučivanja za kampesterol i delta-7-stigmastenol popraćene strožim parametrima kako bi se omogućila trgovina i jamčila autentičnost maslinova ulja. Metodu analize koja se odnosi na sastav i sadržaj sterola i određivanje eritrodiola i uvaola treba zamijeniti pouzdanijom metodom koja isto tako obuhvaća triterpenske alkohole. Isto je tako primjereno ponovno ispitati organoleptičku procjenu maslinova ulja i umetnuti metodu kojom se omogućuje razaznavanje stranih biljnih ulja u maslinovim uljima.

| (4) | Uzimajući u obzir razvoj koji se odnosi na postupke provjere sukladnosti ulja, u skladu s tim trebalo bi prilagoditi metodu uzorkovanja maslinova ulja i ulja komine maslina. |
| --- | --- |

(4)

Uzimajući u obzir razvoj koji se odnosi na postupke provjere sukladnosti ulja, u skladu s tim trebalo bi prilagoditi metodu uzorkovanja maslinova ulja i ulja komine maslina.

| (5) | Uredbu (EEZ) br. 2568/91 treba stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(5)

Uredbu (EEZ) br. 2568/91 treba stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (6) | Kako bi se omogućilo određeno razdoblje prilagodbe novim standardima, ostavilo vrijeme za uvođenje načina njihove primjene i izbjegle smetnje komercijalnih transakcija, izmjene ove Uredbe ne smiju se primjenjivati do 1. ožujka 2014. Zbog istih razloga treba predvidjeti da maslinovo ulje i ulja komine maslina koja su zakonito proizvedena i označena u Uniji ili zakonito uvezena u Uniju i puštena u slobodan promet prije tog datuma budu stavljeni na tržište do iscrpljenja svih zaliha. |
| --- | --- |

(6)

Kako bi se omogućilo određeno razdoblje prilagodbe novim standardima, ostavilo vrijeme za uvođenje načina njihove primjene i izbjegle smetnje komercijalnih transakcija, izmjene ove Uredbe ne smiju se primjenjivati do 1. ožujka 2014. Zbog istih razloga treba predvidjeti da maslinovo ulje i ulja komine maslina koja su zakonito proizvedena i označena u Uniji ili zakonito uvezena u Uniju i puštena u slobodan promet prije tog datuma budu stavljeni na tržište do iscrpljenja svih zaliha.

| (7) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Upravljačkog odbora za zajedničku organizaciju poljoprivrednih tržišta, |
| --- | --- |

(7)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Upravljačkog odbora za zajedničku organizaciju poljoprivrednih tržišta,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Uredba (EEZ) br. 2568/91 mijenja se kako slijedi:

| (1) | Članak 2. zamjenjuje se sljedećim:
  „Članak 2.
  1   Svojstva ulja utvrđena u Prilogu I. određuju se u skladu sa sljedećim metodama analize:






  (a) | za određivanje slobodnih masnih kiselina, iskazanih kao postotak oleinske kiseline, metoda utvrđena u Prilogu II.; |
| --- | --- | --- |

(1)

Članak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 2.

1   Svojstva ulja utvrđena u Prilogu I. određuju se u skladu sa sljedećim metodama analize:

(a)

za određivanje slobodnih masnih kiselina, iskazanih kao postotak oleinske kiseline, metoda utvrđena u Prilogu II.;

| (b) | za određivanje peroksidnog broja, metoda utvrđena u Prilogu III.; |
| --- | --- |

(b)

za određivanje peroksidnog broja, metoda utvrđena u Prilogu III.;

| (c) | za određivanje sadržaja voskova, metoda utvrđena u Prilogu IV.; |
| --- | --- |

(c)

za određivanje sadržaja voskova, metoda utvrđena u Prilogu IV.;

| (d) | za određivanje sastava i sadržaja sterola i triterpenskih alkohola kapilarnom plinskom kromatografijom, metoda utvrđena u Prilogu V.; |
| --- | --- |

(d)

za određivanje sastava i sadržaja sterola i triterpenskih alkohola kapilarnom plinskom kromatografijom, metoda utvrđena u Prilogu V.;

| (e) | za određivanje postotka 2- gliceril monopalmitata, metoda utvrđena u Prilogu VII.; |
| --- | --- |

(e)

za određivanje postotka 2- gliceril monopalmitata, metoda utvrđena u Prilogu VII.;

| (f) | za spektrofotometrijsku analizu, metoda utvrđena u Prilogu IX.; |
| --- | --- |

(f)

za spektrofotometrijsku analizu, metoda utvrđena u Prilogu IX.;

| (g) | za određivanje sastava masnih kiselina, metoda utvrđena u Prilogu X. A i X. B; |
| --- | --- |

(g)

za određivanje sastava masnih kiselina, metoda utvrđena u Prilogu X. A i X. B;

| (h) | za određivanje hlapivih halogeniranih otapala, metoda utvrđena u Prilogu XI.; |
| --- | --- |

(h)

za određivanje hlapivih halogeniranih otapala, metoda utvrđena u Prilogu XI.;

| (i) | za ocjenjivanje organoleptičkih svojstava djevičanskog maslinova ulja, metoda utvrđena u Prilogu XII.; |
| --- | --- |

(i)

za ocjenjivanje organoleptičkih svojstava djevičanskog maslinova ulja, metoda utvrđena u Prilogu XII.;

| (j) | za određivanje stigmastadiena, metoda utvrđena u Prilogu XVII.; |
| --- | --- |

(j)

za određivanje stigmastadiena, metoda utvrđena u Prilogu XVII.;

| (k) | za određivanje sadržaja triglicerida s ECN42, metoda utvrđena u Prilogu XVIII.; |
| --- | --- |

(k)

za određivanje sadržaja triglicerida s ECN42, metoda utvrđena u Prilogu XVIII.;

| (l) | za određivanje sadržaja alifatskih alkohola, metoda utvrđena u Prilogu XIX.; |
| --- | --- |

(l)

za određivanje sadržaja alifatskih alkohola, metoda utvrđena u Prilogu XIX.;

| (m) | za određivanje sadržaja voskova, metil estera masnih kiselina i etil estera masnih kiselina, metoda utvrđena u Prilogu XX.; |
| --- | --- |

(m)

za određivanje sadržaja voskova, metil estera masnih kiselina i etil estera masnih kiselina, metoda utvrđena u Prilogu XX.;

Kako bi se prepoznala prisutnost stranih biljnih ulja u maslinovim uljima primjenjuje se metoda analize utvrđena u Prilogu XX.a.

2.   Provjeru organoleptičkih svojstava djevičanksih ulja od strane nacionalnih vlasti ili njihovih predstavnika obavljaju komisije za ocjenjivanje koje su odobrile države članice.

Organoleptička svojstva ulja u skladu s prvim podstavkom smatraju se usklađenima s deklariranom kategorijom ako komisija koju je odobrila država članica potvrdi predmetnu ocjenu.

Ako komisija ne potvrdi deklariranu kategoriju u vezi s organoleptičkim svojstvima, na zahtjev zainteresirane strane nacionalna tijela ili njihovi predstavnici obavljaju bez odgađanja dva protuocjenjivanja koja provode ostale odobrene komisije, s time da je najmanje jedna od njih komisija koju je odobrio proizvođač predmetne države članice. Predmetna se svojstva smatraju usklađenima s deklariranim svojstvima ako se najmanje dvama protuocjenjivanjima potvrdi deklarirana kategorija. Ako to nije slučaj, zainteresirana strana odgovorna je za trošak protuocjenjivanja.

3.   Kad nacionalna tijela ili njihovi predstavnici potvrde svojstva ulja kako je predviđeno u stavku 1., uzorci se uzimaju u skladu s međunarodnim standardima EN ISO 661 o pripremi uzoraka za ispitivanje i EN ISO 5555 o uzorkovanju. Međutim, neovisno o točki 6.8. norme EN ISO 5555, u slučaju serija takvih ulja u unutarnjem pakiranju, uzorak se uzima u skladu s Prilogom I.a ovoj Uredbi. U slučaju ulja u velikim pakiranjima za koje se uzorkovanje ne može obaviti u skladu s EN ISO 5555, uzorkovanje će se obaviti u skladu s uputama koje omogućava nadležno tijelo države članice.

Ne dovodeći u pitanje normu EN ISO 5555, i Poglavlje 6. norme EN ISO 661, uzeti se uzorci odmah stavljaju na tamno mjesto dalje od izvora velike topline i šalju u laboratorij na analizu najkasnije pet radnih dana nakon uzimanja, u protivnom se uzorci čuvaju na način da ne propadnu ili se ne oštete tijekom prijevoza ili skladištenja prije nego što se pošalju u laboratorij.

4.   Za potrebe provjere predviđene u stavku 3., analize iz priloga II., III., IX., XII. i XX. i, prema potrebi, sve protuanalize potrebne u skladu s nacionalnim zakonodavstvom izvršavaju se prije najkraćeg roka trajanja u slučaju pakiranih proizvoda. U slučaju uzorkovanja ulja u velikim pakiranjima te se analize obavljaju najkasnije šest mjeseci nakon mjeseca u kojem je uzet uzorak.

Za druge analize predviđene ovom Uredbom ne vrijedi nikakvo vremensko ograničenje.

Ako je uzorak uzet manje od dva mjeseca prije najkraćeg roka trajanja i ako rezultati analize ne odgovaraju svojstvima deklarirane kategorije maslinova ulja ili ulja komine maslina, predmetnu se stranu obavješćuje najkasnije mjesec dana prije završetka razdoblja utvrđenog u prvom podstavku.

5.   U svrhu određivanja svojstava maslinovih ulja metodama utvrđenima u stavku 1. prvom podstavku, rezultate se analize izravno uspoređuje s ograničenjima iz ove Uredbe.”

| (2) | Prilog I. zamjenjuje se tekstom iz Priloga I. ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(2)

Prilog I. zamjenjuje se tekstom iz Priloga I. ovoj Uredbi.

| (3) | Prilog II.a zamjenjuje se tekstom iz Priloga II. ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(3)

Prilog II.a zamjenjuje se tekstom iz Priloga II. ovoj Uredbi.

| (4) | Prilog I.b zamjenjuje se tekstom iz Priloga III. ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(4)

Prilog I.b zamjenjuje se tekstom iz Priloga III. ovoj Uredbi.

| (5) | Prilog V. zamjenjuje se tekstom iz Prilogu IV. ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(5)

Prilog V. zamjenjuje se tekstom iz Prilogu IV. ovoj Uredbi.

| (6) | Prilog VI se briše. |
| --- | --- |

(6)

Prilog VI se briše.

| (7) | Prilog XII. zamjenjuje se tekstom iz Priloga V. ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(7)

Prilog XII. zamjenjuje se tekstom iz Priloga V. ovoj Uredbi.

| (8) | Prilog XX.a, čiji tekst je naveden u Prilogu VI. ovoj Uredbi, umeće se nakon Priloga XX. |
| --- | --- |

(8)

Prilog XX.a, čiji tekst je naveden u Prilogu VI. ovoj Uredbi, umeće se nakon Priloga XX.

Članak 2.

Proizvodi koji su bili zakonito proizvedeni i označeni u Uniji ili zakonito uvezeni u Uniju i stavljeni u slobodan promet prije 1. ožujka 2014. mogu se staviti na tržište do isteka svih zaliha.

Članak 3

Ova Uredba stupa na snagu sedmog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se od 1. ožujka 2014.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 16. prosinca 2013.

Za Komisiju

Predsjednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  SL L 299, 16.11.2007., str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (EEZ) br. 2568/91 od 11. srpnja 1991. o karakteristikama maslinova ulja i ulja komine maslina te o odgovarajućim metodama analize (SL L 248, 5.9.1991., str. 1.)

2

---

PRILOG I.

PRILOG 1.

SVOJSTVA MASLINOVA ULJA

| Kategorija | Etil esteri masnih kiselina (FAEE) mg/kg (*) | Kiselost (%) (*) | Peroksidni broj mEq O2/kg (*) | Voskovi mg/kg (**) | 2-gliceril monopalmitat (%) | Stigmastadieni mg/kg (1) | Razlika: ECN42 (HPLC) i ECN42 (2)

  (teoretski izračun) | K232 (*) | K268 or K270 (*) | Delta-K (*) | Organoleptičko ocjenjivanje
  Medijan mana (Mm) (*) | Organoleptičko ocjenjivanje
  Medijan voćnosti (Mv) (*) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Ekstra djevičansko maslinovo ulje |

Kategorija

Etil esteri masnih kiselina (FAEE) mg/kg (*)

Kiselost (%) (*)

Peroksidni broj mEq O2/kg (*)

Voskovi mg/kg (**)

2-gliceril monopalmitat (%)

Stigmastadieni mg/kg (1)

Razlika: ECN42 (HPLC) i ECN42 (2)

(teoretski izračun)

K232 (*)

K268 or K270 (*)

Delta-K (*)

Organoleptičko ocjenjivanje

Medijan mana (Mm) (*)

Organoleptičko ocjenjivanje

Medijan voćnosti (Mv) (*)

1.

Ekstra djevičansko maslinovo ulje

FAEE ≤ 40 (godina usjeva 2013. – 2014.) (3)

FAEE ≤ 35 (godina usjeva 2014. – 2015.)

FAEE ≤ 30 (godine usjeva nakon 2015.)

≤ 0,8

≤ 20

Formula

≤ 0,9 ako je ukupni % palmitinske kiseline ≤ 14 %

≤ 0,05

≤ |0,2|

≤ 2,50

≤ 0,22

≤ 0,01

Mm = 0

Mv > 0

≤ 1,0 ako je ukupni % palmitinske kiseline > 14 %

| 2. | Djevičansko maslinovo ulje |
| --- | --- |

2.

Djevičansko maslinovo ulje

—

≤ 2,0

≤ 20

Formula

≤ 0,9 ako je ukupni % palmitinske kiseline ≤ 14 %

≤ 0,05

≤ |0,2|

≤ 2,60

≤ 0,25

≤ 0,01

Mm ≤ 3,5

Mv > 0

≤ 1,0 ako je ukupni % palmitinske kiseline > 14 %

| 3. | Maslinovo ulje lampante |
| --- | --- |

3.

Maslinovo ulje lampante

—

> 2,0

—

Formula

≤ 0,9 ako je ukupni % palmitinske kiseline ≤ 14 %

≤ 0,50

≤ |0,3|

—

—

—

Mm > 3,5 (5)

—

≤ 1,1 ako je ukupni udjel palmitinske kiseline > 14 %

| 4. | Rafinirano maslinovo ulje |
| --- | --- |

4.

Rafinirano maslinovo ulje

—

≤ 0,3

≤ 5

Formula

≤ 0,9 ako je ukupni % palmitinske kiseline ≤ 14 %

—

≤ |0,3|

—

≤ 1,10

≤ 0,16

—

—

≤ 1,1 ako je ukupni udjel palmitinske kiseline > 14 %

| 5. | Maslinovo ulje koje se sastoji od rafiniranih i djevičanskih maslinovih ulja |
| --- | --- |

5.

Maslinovo ulje koje se sastoji od rafiniranih i djevičanskih maslinovih ulja

—

≤ 1,0

≤ 15

Formula

≤ 0,9 ako je ukupni % palmitinske kiseline ≤ 14 %

—

≤ |0,3|

—

≤ 0,90

≤ 0,15

—

—

≤ 1,0 ako je ukupni % palmitinske kiseline > 14 %

| 6. | Sirova komina maslina |
| --- | --- |

6.

Sirova komina maslina

—

—

—

Formula

≤ 1,4

—

≤ |0,6|

—

—

—

—

—

| 7. | Rafinirano ulje komine maslina |
| --- | --- |

7.

Rafinirano ulje komine maslina

—

≤ 0,3

≤ 5

Formula

≤ 1,4

—

≤ |0,5|

—

≤ 2,00

≤ 0,20

—

—

| 8. | Ulje komine maslina |
| --- | --- |

8.

Ulje komine maslina

—

≤ 1,0

≤ 15

Formula

≤ 1,2

—

≤ |0,5|

—

≤ 1,70

≤ 0,18

—

—

| Kategorija | Sastav masnih kiselina (7) | Suma transoleinskih izomera
  (%) | Suma translinolnih i translinolenskih izomera
  (%) | Sastav sterola | Ukupni steroli
  (mg/kg) | Eritrodiol i uvaol
  (%) (**) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Miristinska
  (%) | Linolenska
  (%) | Arahinska
  (%) | Eikozenska
  (%) | Behenska
  (%) | Lignocerinska
  (%) | Kolesterol
  (%) | Brasikasterol
  (%) | Kampesterol (8)

  (%) | Stigmasterol
  (%) | β–sitosterol
  (%) (9) | Delta-7-stigmastenol (8)

  (%) |
| 1. | Ekstra djevičansko maslinovo ulje |

Kategorija

Sastav masnih kiselina (7)

Suma transoleinskih izomera

(%)

Suma translinolnih i translinolenskih izomera

(%)

Sastav sterola

Ukupni steroli

(mg/kg)

Eritrodiol i uvaol

(%) (**)

Miristinska

(%)

Linolenska

(%)

Arahinska

(%)

Eikozenska

(%)

Behenska

(%)

Lignocerinska

(%)

Kolesterol

(%)

Brasikasterol

(%)

Kampesterol (8)

(%)

Stigmasterol

(%)

β–sitosterol

(%) (9)

Delta-7-stigmastenol (8)

(%)

1.

Ekstra djevičansko maslinovo ulje

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,40

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,05

≤ 0,05

≤ 0,5

≤ 0,1

≤ 4,0

< kamp.

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 000

≤ 4,5

| 2. | Djevičansko maslinovo ulje |
| --- | --- |

2.

Djevičansko maslinovo ulje

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,40

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,05

≤ 0,05

≤ 0,5

≤ 0,1

≤ 4,0

< kamp.

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 000

≤ 4,5

| 3. | Maslinovo ulje lampante |
| --- | --- |

3.

Maslinovo ulje lampante

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,40

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,10

≤ 0,10

≤ 0,5

≤ 0,1

≤ 4,0

—

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 000

≤ 4,5 (10)

| 4. | Rafinirano maslinovo ulje |
| --- | --- |

4.

Rafinirano maslinovo ulje

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,40

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,30

≤ 0,5

≤ 0,1

≤ 4,0

< kamp.

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 000

≤ 4,5

| 5. | Maslinovo ulje koje se sastoji od rafiniranih i djevičanskih maslinovih ulja |
| --- | --- |

5.

Maslinovo ulje koje se sastoji od rafiniranih i djevičanskih maslinovih ulja

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,40

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,30

≤ 0,5

≤ 0,1

≤ 4,0

< kamp.

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 000

≤ 4,5

| 6. | Sirovo ulje komine maslina |
| --- | --- |

6.

Sirovo ulje komine maslina

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,40

≤ 0,30

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,10

≤ 0,5

≤ 0,2

≤ 4,0

—

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 2 500

> 4,5 (11)

| 7. | Rafinirano ulje komine maslina |
| --- | --- |

7.

Rafinirano ulje komine maslina

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,40

≤ 0,30

≤ 0,20

≤ 0,40

≤ 0,35

≤ 0,5

≤ 0,2

≤ 4,0

< kamp.

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 800

> 4,5

| 8. | Ulje komine maslina |
| --- | --- |

8.

Ulje komine maslina

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,40

≤ 0,30

≤ 0,20

≤ 0,40

≤ 0,35

≤ 0,5

≤ 0,2

≤ 4,0

< kamp.

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 600

> 4,5

Napomena:

| (a) | Rezultati analiza moraju biti izraženi onim brojem decimalnih mjesta kojim je izražena granična vrijednost za pojedino svojstvo. Posljednja se znamenka mora uvećati za jednu jedinicu ako je znamenka koja slijedi veća od 4. |
| --- | --- |

(a)

Rezultati analiza moraju biti izraženi onim brojem decimalnih mjesta kojim je izražena granična vrijednost za pojedino svojstvo. Posljednja se znamenka mora uvećati za jednu jedinicu ako je znamenka koja slijedi veća od 4.

| (b) | Ako najmanje jedno od svojstava ne odgovara navedenim vrijednostima, za svrhu ove Uredbe kategorija ulja može se promijeniti ili se ulje može deklarirati kao onečišćeno. |
| --- | --- |

(b)

Ako najmanje jedno od svojstava ne odgovara navedenim vrijednostima, za svrhu ove Uredbe kategorija ulja može se promijeniti ili se ulje može deklarirati kao onečišćeno.

| (c) | Ako je svojstvo označeno jednom zvjezdicom (*), time se podrazumijeva sljedeće: - kod maslinova je ulja lampante moguće da se istodobno oba navedena ograničenja razlikuju od navedenih vrijednosti, - kod djevičanskih maslinovih ulja, ako se najmanje jedno od tih ograničenja razlikuje od navedenih vrijednosti, kategorija se ulja mijenja, iako se i dalje svrstava u jednu od kategorija djevičanskih maslinovih ulja. |
| --- | --- |

(c)

Ako je svojstvo označeno jednom zvjezdicom (*), time se podrazumijeva sljedeće: - kod maslinova je ulja lampante moguće da se istodobno oba navedena ograničenja razlikuju od navedenih vrijednosti, - kod djevičanskih maslinovih ulja, ako se najmanje jedno od tih ograničenja razlikuje od navedenih vrijednosti, kategorija se ulja mijenja, iako se i dalje svrstava u jednu od kategorija djevičanskih maslinovih ulja.

| (d) | Ako je svojstvo označeno s dvije zvjezdice (**), to znači da je za sve tipove ulja komine maslina moguće da se istodobno oba navedena ograničenja razlikuju od navedenih vrijednosti. |
| --- | --- |

(d)

Ako je svojstvo označeno s dvije zvjezdice (**), to znači da je za sve tipove ulja komine maslina moguće da se istodobno oba navedena ograničenja razlikuju od navedenih vrijednosti.

Dodatak

Shema odlučivanja

Shema odlučivanja povezana s kampesterolom za djevičanska i ekstra djevičanska maslinova ulja:

Drugi parametri moraju biti u skladu s ograničenjima utvrđenima u ovoj Uredbi.

Shema odlučivanja povezana s delta-7-stigmastenolom za:

| — | ekstra djevičanska i djevičanska maslinova ulja |
| --- | --- |

—

ekstra djevičanska i djevičanska maslinova ulja

Image

Drugi parametri moraju biti u skladu s ograničenjima utvrđenima u ovoj Uredbi.

| — | Ulja komine maslina (sirova i rafinirana) |
| --- | --- |

—

Ulja komine maslina (sirova i rafinirana)

Image

---

(1)  Ukupni izomeri koji bi se mogli (ili ne) odijeliti kapilarnom kolonom.

1

(2)  Maslinovo ulje mora biti u skladu s metodom navedenom u Prilogu XX.a.

2

(3)  Ovo se ograničenje primjenjuje na maslinova ulja proizvedena od 1. ožujka 2014.

3

(4)  Ulja s udjelom voskova između 300 mg/kg i 350 mg/kg smatraju se maslinovim uljima lampante ako je ukupni udjel alifatskih alkohola manji od ili jednak 350 mg/kg ili ako je udjel eritrodiola i uvaola manji od ili jednak 3,5 %.

4

(5)  Ili kad je medijan mana veći od 3,5 ili je medijan mana manji od ili jednak 3,5 a medijan voćnosti = 0.

5

(6)  Ulja s udjelom voskova između 300 mg/kg i 350 mg/kg smatraju se sirovim uljima komine maslina ako je ukupni udjel alifatskih alkohola iznad 350 mg/kg i ako je udjel eritrodiola i uvaola veći od 3,5 %.

6

(7)  Udjel drugih masnih kiselina (%): palmitinska: 7,50 –- 20,00; palmitoleinska: 0,30 –-3,50: heptadekanska: ≤ 0,30; heptadecenska: ≤ 0,30; stearinska: 0,50 – 5,00, oleinska: 55,00 – 83,00; linolna: 3,50 – 21,00.

7

(8)  Vidi Dodatak ovom Prilogu.

8

(9)  β-sitosterol: delta-5,23-stigmastadienol + klerosterol + beta-sitosterol + sitostanol + delta-5-avenasterol + delta-5,24-stigmastadienol.

9

(10)  Ulja s udjelom voskova između 300 mg/kg i 350 mg/kg smatraju se maslinovim uljima lampante ako je ukupni udjel alifatskih alkohola manji od ili jednak 350 mg/kg ili ako je udjel eritrodiola i uvaola manji od ili jednak 3,5 %.

10

(11)  Ulja s udjelom voskova između 300 mg/kg i 350 mg/kg smatraju se sirovim uljima komine maslina ako je ukupni udjel alifatskih alkohola iznad 350 mg/kg i ako je udjel eritrodiola i uvaola veći od 3,5 %.

11

---

PRILOG II.

„PRILOG I.a

UZORKOVANJE ULJA OD PLODA ILI KOMINE MASLINA KOJE SE DOSTAVLJA U UNUTARNJEM PAKIRANJU

Ova metoda uzorkovanja primjenjuje se na serije ulja od ploda ili komine maslina u unutarnjem pakiranju. Primjenjuju se različite metode uzorkovanja, ovisno o tome prelazi li unutarnje pakiranje 5 litara ili ne.

„Serija” označava niz prodajnih jedinica koje se proizvode, izrađuju i pakiraju u uvjetima koji omogućuju da se ulje koje se nalazi u svakoj prodajnoj jedinici smatra homogenim u smislu svih analitičkih osobina. Individuacija serije mora biti u skladu s Direktivom 2011/91/EU Europskog parlamenta i Vijeća (1).

„Dodana količina” označava količinu ulja koja se nalazi u unutarnjem pakiranju i koja je uzeta s nasumično odabranog mjesta serije.

1.   SADRŽAJ PRIMARNOG UZORKA

1.1.   Unutarnje pakiranje koje ne prelazi 5 litara

„Primarni uzorak” za unutarnje pakiranje koje ne prelazi 5 litara označava broj dodanih količina uzetih iz serije i u skladu s Tablicom 1.

Tablica 1.

Najmanja veličina primarnog uzorka mora sadržavati sljedeće

| Kada unutarnje pakiranje ima zapreminu | Primarni se uzorak mora sastoji od ulja od |
| --- | --- |
| (a) | 1 litre ili više |

Kada unutarnje pakiranje ima zapreminu

Primarni se uzorak mora sastoji od ulja od

(a)

1 litre ili više

| (a) | 1-og unutarnjeg pakiranja; |
| --- | --- |

(a)

1-og unutarnjeg pakiranja;

| (b) | manje od 1 litre |
| --- | --- |

(b)

manje od 1 litre

| (b) | najmanjeg broja pakiranja ukupne zapremnine ne manje od 1,0 litre |
| --- | --- |

(b)

najmanjeg broja pakiranja ukupne zapremnine ne manje od 1,0 litre

Broj pakiranja iz Tablice 1. koji predstavlja unutarnje pakiranje može povećatisvaka država članica prema svojim vlastitim potrebama (na primjer, za organoleptičku ocjenu u laboratorijima različitim od onih koji su proveli kemijsku analizu, ponovnu analizu, itd.).

1.2.   Unutarnje pakiranje koje prelazi 5 litara

„Primarni uzorak” za unutarnje pakiranje koje prelazi 5 litara označava reprezentativni dio ukupnih dodanih količina dobivenih postupkom smanjenja i u skladu s Tablicom 2. Primarni se uzorak mora sastoji od različitih primjera.

„Primjerak” primarnog uzorka označava svaki paket koji čini primarni uzorak.

Tablica 2.

Minimalni broj dodanih količina koje se uzimaju

| Broj pakiranja u seriji | Minimalni broj dodanih količina koje se uzimaju |
| --- | --- |
| Do 10 | 1 |
| Od ... 11 do 150 | 2 |
| Od ... 151 do 500 | 3 |
| Od ... 501 do 1 500 | 4 |
| Od ... 1 501 do 2 500 | 5 |
| > 2 500 na 1 000 pakiranja | 1 rezervna dodana količina |

Broj pakiranja u seriji

Minimalni broj dodanih količina koje se uzimaju

Do 10

1

Od ... 11 do 150

2

Od ... 151 do 500

3

Od ... 501 do 1 500

4

Od ... 1 501 do 2 500

5

> 2 500 na 1 000 pakiranja

1 rezervna dodana količina

Kako bi se smanjio volumen uzorkovanja unutarnjih pakiranja, za pripremu primarnog uzroka homogenizira se sadržaj dodanih količina za uzorkovanje. Kako bi se najbolje zaštitili od zraka, dijelovi različitih dodanih količina miješanjem se ulijevaju u zajednički spremnik za njihovu homogenizaciju.

Sadržaj primarnog uzorka mora se uliti u niz pakiranja najmanje zapremnine 1,0 l od kojih svaki predstavlja primjer primarnog uzorka.

Broj primarnih uzoraka može povećati svaka država članice prema svojim vlastitim potrebama (na primjer, za organoleptičku procjenu u laboratorijima različitima od onih koji su proveli kemijsku analizu, ponovno analizu, itd.).

Svako pakiranje puni se tako da se sloj zraka na vrhu svede na najmanju moguću mjeru i zatim se primjereno zatvori i zapečati kako bi se osiguralo da se proizvod ne može mijenjati.

Ti se primjeri moraju označavati kako bi se omogućila ispravna identifikacija.

2.   ANALIZE I REZULTATI

| 2.1. | Svaki primarni uzorak mora se podijeliti na laboratorijske uzorke, u skladu s točkom 2.5. norme EN ISO 5555, i analizirati prema redoslijedu prikazanom u shemi odlučivanja iz Priloga I.b ili bilo kojim drugim nasumičnim redoslijedom. |
| --- | --- |

2.1.

Svaki primarni uzorak mora se podijeliti na laboratorijske uzorke, u skladu s točkom 2.5. norme EN ISO 5555, i analizirati prema redoslijedu prikazanom u shemi odlučivanja iz Priloga I.b ili bilo kojim drugim nasumičnim redoslijedom.

| 2.2. | Kad svi rezultati analize odgovaraju svojstvima deklarirane kategorije ulja, čitava se serija proglašava odgovarajućom.
  Ako samo jedan rezultat analize ne odgovara svojstvima deklarirane kategorije ulja, čitava se serija proglašava neodgovarajućom |
| --- | --- |

2.2.

Kad svi rezultati analize odgovaraju svojstvima deklarirane kategorije ulja, čitava se serija proglašava odgovarajućom.

Ako samo jedan rezultat analize ne odgovara svojstvima deklarirane kategorije ulja, čitava se serija proglašava neodgovarajućom

3.   PROVJERA KATEGORIJE SERIJE

| 3.1. | Kako bi se provjerila kategorija serije, nadležno tijelo može povećati broj primarnih uzoraka uzetih s različitih mjesta serije u skladu sa sljedećom tablicom:

  Tablica 3.


  Broj primarnih uzoraka određenih veličinom serije







  Veličina serije (litre) | Broj primarnih uzoraka |
| --- | --- | --- |
| manje od 7 500 | 2 |
| Od 7 500 do manje od 25 000 | 3 |
| Od 25 000 do manje od 75 000 | 4 |
| Od 75 000 do manje od 125 000 | 5 |
| Jednako i više od 125 000 | 6 + 1 za svakih dodatnih 50 000 litara |

3.1.

Kako bi se provjerila kategorija serije, nadležno tijelo može povećati broj primarnih uzoraka uzetih s različitih mjesta serije u skladu sa sljedećom tablicom:

Tablica 3.

Broj primarnih uzoraka određenih veličinom serije

Veličina serije (litre)

Broj primarnih uzoraka

manje od 7 500

2

Od 7 500 do manje od 25 000

3

Od 25 000 do manje od 75 000

4

Od 75 000 do manje od 125 000

5

Jednako i više od 125 000

6 + 1 za svakih dodatnih 50 000 litara

Svaka dodana količinakoja predstavlja primarni uzorak mora se uzeti s neprekinutog mjesta u seriji; potrebno je zabilježiti položaj svakog primarnog uzorka i nedvosmisleno ga identificirati.

Stvaranje svakog primarnog uzorka mora se provesti u skladu s postupcima iz točaka 1.1. i 1.2.

Svaki primarni uzorak zatim podliježe analizi iz članka 2. stavka 1.

| 3.2. | Ako jedan od rezultata analize iz članka 2. stavka 1. najmanje jednog primarnog uzorka nije u skladu sa svojstvima deklarirane kategorije ulja, čitava se serija za uzorkovanje proglašava neodgovarajućom.” |
| --- | --- |

3.2.

Ako jedan od rezultata analize iz članka 2. stavka 1. najmanje jednog primarnog uzorka nije u skladu sa svojstvima deklarirane kategorije ulja, čitava se serija za uzorkovanje proglašava neodgovarajućom.”

---

(1)  Direktiva 2011/91/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. o oznakama ili znakovima koji određuju seriju kojoj hrana pripada (SL L 334, 16.12.2011., str. 1.).

1

---

PRILOG III.

PRILOG I.b

SHEMA ODLUČIVANJA ZA PROVJERU USKLAĐENOSTI UZORKA MASLINOVA ULJA SA DEKLARIRANOM KATEGORIJOM

Tablica 1.

Tablica 2.

Tablica 3.

Dodatak 1.

Tablica podudarnosti između priloga ove Uredbe i analiza navedenih u shemi odlučivanja

| — | Kiselost |
| --- | --- |

—

Kiselost

Prilog II.

Određivanje slobodnih masnih kiselina, hladna metoda

| — | Peroksidni broj |
| --- | --- |

—

Peroksidni broj

Prilog III.

Određivanje peroksidnog broja

| — | UV spektrometrija |
| --- | --- |

—

UV spektrometrija

Prilog IX.

Spektrofotometrijska analiza

| — | Organoleptičko ocjenjivanje |
| --- | --- |

—

Organoleptičko ocjenjivanje

Prilog XII.

Organoleptičko ocjenjivanje djevičanskog maslinova ulja

| — | Etil esteri |
| --- | --- |

—

Etil esteri

Prilog XX.

Metoda određivanja sadržaja voskova, metil estera masnih kiselina i etil estera masnih kiselina kapilarnom plinskom kromatografijom

| — | 3,5-stigmastadieni |
| --- | --- |

—

3,5-stigmastadieni

PRILOG XVII.

Metoda utvrđivanja stigmastadiena u biljnim uljima

| — | Transizomeri masnih kiselina |
| --- | --- |

—

Transizomeri masnih kiselina

PRILOG X.A

i

Analiza metil estera masnih kiselina plinskom kromatografijom

PRILOG X.B

Pripremanje metil estera masnih kiselina

| — | Sadržaj masnih kiselina |
| --- | --- |

—

Sadržaj masnih kiselina

PRILOG X. A

i

Analiza metil estera masnih kiselina plinskom kromatografijom

PRILOG X.B

Pripremanje metil estera masnih kiselina

| — | ΔECN42 |
| --- | --- |

—

ΔECN42

Prilog XVIII.

Određivanje sastava triglicerida s ECN42 (razlika između podataka HPLC-a i teoretskog sadržaja)

| — | Sastav sterola i ukupni steroli |
| --- | --- |

—

Sastav sterola i ukupni steroli

| — | Eritrodiol i uvaol |
| --- | --- |

—

Eritrodiol i uvaol

Prilog V.

Određivanje sastava i sadržaja sterola i triterpenskih dialkohola kapilarnom plinskom kromatografijom

| — | Voskovi |
| --- | --- |

—

Voskovi

Prilog IV.

Određivanje sadržaja voska kapilarnom plinskom kromatografijom

| — | Alifatski alkoholi |
| --- | --- |

—

Alifatski alkoholi

PRILOG XIX.

Određivanje sadržaja alifatskih alkohola kapilarnom plinskom kromatografijom

| — | Zasićene masne kiseline u položaju 2. |
| --- | --- |

—

Zasićene masne kiseline u položaju 2.

Prilog VII.

Determination of the percentage of 2-glyceryl monopalmitate

---

PRILOG IV.

PRILOG V.

ODREĐIVANJE SASTAVA I SADRŽAJA STEROLA I TRITERPENSKIH DIALKOHOLA KAPILARNOM PLINSKOM KROMATOGRAFIJOM

1.   PODRUČJE PRIMJENE

U ovoj se metodi opisuje postupak određivanja udjela pojedinačnih i ukupnih sterola i triterpenskih dialkohola u maslinovim uljima i uljima komine maslina.

2.   NAČELO

Ulje s dodatkom α-kolestanola koji služi kao interni standard saponificira se otopinom kalijevog hidroksida u etanolu i zatim se neosapunjiva tvar ekstrahira etil eterom.

Frakcija sterola i triterpenskih dialkohola odjeljuje se od neosapunjivog ekstrakta tankoslojnom kromatografijom na osnovnoj silikagel ploči. Frakcije koje se dobiju sa silikagela pretvaraju se u trimetilsilil etere i zatim analiziraju kapilarnom plinskom kromatografijom.

3.   APARATURA

Uobičajena laboratorijska oprema, a posebno sljedeće:

| 3.1. | Tikvica od 250 ml s povratnim hladilom i nastavcima od brušenog stakla. |
| --- | --- |

3.1.

Tikvica od 250 ml s povratnim hladilom i nastavcima od brušenog stakla.

| 3.2. | Lijevak za odjeljivanje od 500 ml. |
| --- | --- |

3.2.

Lijevak za odjeljivanje od 500 ml.

| 3.3. | Tikvice od 250 ml. |
| --- | --- |

3.3.

Tikvice od 250 ml.

| 3.4. | Cjeloviti instrument za analizu tankoslojnom kromatografijom, korištenjem staklenih ploča veličine 20 × 20 cm. |
| --- | --- |

3.4.

Cjeloviti instrument za analizu tankoslojnom kromatografijom, korištenjem staklenih ploča veličine 20 × 20 cm.

| 3.5. | Ultraljubičasta svjetiljka valne duljine 254 ili 366 nm. |
| --- | --- |

3.5.

Ultraljubičasta svjetiljka valne duljine 254 ili 366 nm.

| 3.6. | Mikroštrcaljke od 100 μl i 500 μl. |
| --- | --- |

3.6.

Mikroštrcaljke od 100 μl i 500 μl.

| 3.7. | Cilindrični lijevak za filtriranje s poroznom pločom G 3 (poroznost između 15 i 40 μm) približnog promjera 2 cm i visine 5 cm, primjeren za filtriranje pod vakuumom s muškim spojem od brušenog stakla. |
| --- | --- |

3.7.

Cilindrični lijevak za filtriranje s poroznom pločom G 3 (poroznost između 15 i 40 μm) približnog promjera 2 cm i visine 5 cm, primjeren za filtriranje pod vakuumom s muškim spojem od brušenog stakla.

| 3.8. | Vakuumska tikvica od 50 ml, sa ženskim spojem od brušenog stakla koji se može pričvrstiti na lijevak za filtriranje (točka 3.7.). |
| --- | --- |

3.8.

Vakuumska tikvica od 50 ml, sa ženskim spojem od brušenog stakla koji se može pričvrstiti na lijevak za filtriranje (točka 3.7.).

| 3.9. | Epruveta od 10 ml s konusnim dnom i brtvenim staklenim čepom. |
| --- | --- |

3.9.

Epruveta od 10 ml s konusnim dnom i brtvenim staklenim čepom.

| 3.10. | Plinski kromatograf koji se može koristiti s kapilarnom kolonom s razdjelnim sustavom za injektiranje koji se sastoji od:






  3.10.1. | Termostatske komore za kolone koja može održavati željenu temperaturu s točnošću od ± 1 °C; |
| --- | --- | --- |

3.10.

Plinski kromatograf koji se može koristiti s kapilarnom kolonom s razdjelnim sustavom za injektiranje koji se sastoji od:

3.10.1.

Termostatske komore za kolone koja može održavati željenu temperaturu s točnošću od ± 1 °C;

| 3.10.2. | Jedinice za injektiranje s mogućnošću podešavanja temperature, s elementom za uparavanje od persilaniziranog stakla i razdjelnim sustavom; |
| --- | --- |

3.10.2.

Jedinice za injektiranje s mogućnošću podešavanja temperature, s elementom za uparavanje od persilaniziranog stakla i razdjelnim sustavom;

| 3.10.3. | Plameno-ionizacijskog detektora (FID); |
| --- | --- |

3.10.3.

Plameno-ionizacijskog detektora (FID);

| 3.10.4. | Sustava za prikupljanje podataka koji se može koristiti s detektorom FID (točka 3.10.3.) koji se može uključiti ručno. |
| --- | --- |

3.10.4.

Sustava za prikupljanje podataka koji se može koristiti s detektorom FID (točka 3.10.3.) koji se može uključiti ručno.

| 3.11. | Kvarcna kapilarna kolona duljine između 20 i 30 m, unutarnjeg promjera između 0,25 i 0,32 mm, sa slojem 5 % difenila - 95 % dimetilpolisiloksana (SE-52 ili SE-54 ili odgovarajućom stacionarnom fazom), s ujednačenom debljinom filma između 0,10 i 0,30 μm. |
| --- | --- |

3.11.

Kvarcna kapilarna kolona duljine između 20 i 30 m, unutarnjeg promjera između 0,25 i 0,32 mm, sa slojem 5 % difenila - 95 % dimetilpolisiloksana (SE-52 ili SE-54 ili odgovarajućom stacionarnom fazom), s ujednačenom debljinom filma između 0,10 i 0,30 μm.

| 3.12. | Mikroštrcaljka za plinsku kromatografiju volumena 10 l s čvrsto učvršćenom iglom primjerenom za razdjelno injektiranje. |
| --- | --- |

3.12.

Mikroštrcaljka za plinsku kromatografiju volumena 10 l s čvrsto učvršćenom iglom primjerenom za razdjelno injektiranje.

| 3.13. | Eksikator s kalcijevim kloridom |
| --- | --- |

3.13.

Eksikator s kalcijevim kloridom

4.   REAGENSI

| 4.1. | Kalijev hidroksid, minimalne koncentracije 85 % |
| --- | --- |

4.1.

Kalijev hidroksid, minimalne koncentracije 85 %

| 4.2. | Otopina kalijevog hidroksida u etanolu približno 2 mol/l
  Otopiti 130 g kalijevog hidroksida (točka 4.1.), uz hlađenje, u 200 ml destilirane vode, a zatim nadopuniti etanolom do jedne litre (točka 4.10). Otopinu treba čuvati u dobro začepljenim bocama od tamnog stakla i čuvati najviše dva dana. |
| --- | --- |

4.2.

Otopina kalijevog hidroksida u etanolu približno 2 mol/l

Otopiti 130 g kalijevog hidroksida (točka 4.1.), uz hlađenje, u 200 ml destilirane vode, a zatim nadopuniti etanolom do jedne litre (točka 4.10). Otopinu treba čuvati u dobro začepljenim bocama od tamnog stakla i čuvati najviše dva dana.

| 4.3. | Etil eter, analitičke kvalitete. |
| --- | --- |

4.3.

Etil eter, analitičke kvalitete.

| 4.4. | Otopina kalijevog hidroksida u etanolu približno 0,2 N
  Otopiti 13 g kalijevog hidroksida (točka 4.1.) u 20 ml destilirane vode i nadopuniti etanolom do jedne litre (točka 4.10.). |
| --- | --- |

4.4.

Otopina kalijevog hidroksida u etanolu približno 0,2 N

Otopiti 13 g kalijevog hidroksida (točka 4.1.) u 20 ml destilirane vode i nadopuniti etanolom do jedne litre (točka 4.10.).

| 4.5. | Bezvodni natrijev sulfat, analitičke kvalitete. |
| --- | --- |

4.5.

Bezvodni natrijev sulfat, analitičke kvalitete.

| 4.6. | Staklene ploče (20 × 20 cm) sa slojem silikagela, bez indikatora fluorescencije, debljine 0,25 mm (na tržištu su dostupne ploče spremne za uporabu). |
| --- | --- |

4.6.

Staklene ploče (20 × 20 cm) sa slojem silikagela, bez indikatora fluorescencije, debljine 0,25 mm (na tržištu su dostupne ploče spremne za uporabu).

| 4.7. | Toluen, za kromatografiju. |
| --- | --- |

4.7.

Toluen, za kromatografiju.

| 4.8. | Aceton, za kromatografiju. |
| --- | --- |

4.8.

Aceton, za kromatografiju.

| 4.9. | n-heksan, za kvalitetu kromatografije. |
| --- | --- |

4.9.

n-heksan, za kvalitetu kromatografije.

| 4.10. | Etil eter, za kvalitetu kromatografije. |
| --- | --- |

4.10.

Etil eter, za kvalitetu kromatografije.

| 4.11. | Etanol analitičke kvalitete. |
| --- | --- |

4.11.

Etanol analitičke kvalitete.

| 4.12. | Etil acetat analitičke kvalitete. |
| --- | --- |

4.12.

Etil acetat analitičke kvalitete.

| 4.13. | Referentna otopina za tankoslojnu kromatografiju: 5 %-tna otopina kolesterola ili fitosterola i eritrodiola u etil acetatu (točka 4.11.). |
| --- | --- |

4.13.

Referentna otopina za tankoslojnu kromatografiju: 5 %-tna otopina kolesterola ili fitosterola i eritrodiola u etil acetatu (točka 4.11.).

| 4.14. | 2,7-diklorofluorescein, 0,2 %-tna otopina u etanolu. Može se učiniti blago lužnatim dodavanjem nekoliko kapi otopine 2 N kalijevog hidroksida u alkoholu (točka 4.2.). |
| --- | --- |

4.14.

2,7-diklorofluorescein, 0,2 %-tna otopina u etanolu. Može se učiniti blago lužnatim dodavanjem nekoliko kapi otopine 2 N kalijevog hidroksida u alkoholu (točka 4.2.).

| 4.15. | Bezvodni piridin, za kvalitetu kromatografije (vidi Napomenu 5). |
| --- | --- |

4.15.

Bezvodni piridin, za kvalitetu kromatografije (vidi Napomenu 5).

| 4.16. | Heksametildisilazan analitičke kvalitete. |
| --- | --- |

4.16.

Heksametildisilazan analitičke kvalitete.

| 4.17. | Trimetilklorosilan analitičke kvalitete. |
| --- | --- |

4.17.

Trimetilklorosilan analitičke kvalitete.

| 4.18. | Otopine sterolnih trimetilsilil etera iz uzorka.
  Treba ih se pripremiti neposredno prije korištenja od sterola i eritrodiola dobivenih iz ulja koja ih sadrže. |
| --- | --- |

4.18.

Otopine sterolnih trimetilsilil etera iz uzorka.

Treba ih se pripremiti neposredno prije korištenja od sterola i eritrodiola dobivenih iz ulja koja ih sadrže.

| 4.19 | α-kolestanol, čistoće veće od 99 % (čistoća se mora provjeriti plinskom kromatografijom). |
| --- | --- |

4.19

α-kolestanol, čistoće veće od 99 % (čistoća se mora provjeriti plinskom kromatografijom).

| 4.20. | Otopina α-kolestanola internog standarda, 0,2 %-tna otopina (m/V) u etil acetatu (točka 4.11.). |
| --- | --- |

4.20.

Otopina α-kolestanola internog standarda, 0,2 %-tna otopina (m/V) u etil acetatu (točka 4.11.).

| 4.21. | Otopina 10 g/l fenolftaleina u etanolu (točka 4.10.). |
| --- | --- |

4.21.

Otopina 10 g/l fenolftaleina u etanolu (točka 4.10.).

| 4.22. | Plinovi nosači: vodik ili helij, plinsko-kromatografske čistoće. |
| --- | --- |

4.22.

Plinovi nosači: vodik ili helij, plinsko-kromatografske čistoće.

| 4.23. | Pomoćni plinovi: vodik, helij, dušik i zrak, plinsko-kromatografske čistoće. |
| --- | --- |

4.23.

Pomoćni plinovi: vodik, helij, dušik i zrak, plinsko-kromatografske čistoće.

| 4.24. | Smjesa n-heksana (točka 4.9.) i etil etera (točka 4.10.) 65:35 (V/V). |
| --- | --- |

4.24.

Smjesa n-heksana (točka 4.9.) i etil etera (točka 4.10.) 65:35 (V/V).

| 4.25. | Reagens za sililaciju koji se sastoji od smjese piridina, heksametildisilazana i trimetilklorosilana. |
| --- | --- |

4.25.

Reagens za sililaciju koji se sastoji od smjese piridina, heksametildisilazana i trimetilklorosilana.

5.   POSTUPAK

5.1.   Pripremanje neosapunjive tvari.

5.1.1.   S pomoću mikroštrcaljke (točka 3.6.) od 500 μl u tikvicu volumena 250 ml ubrizgati onu količinu 0,2 %-tne otopine α-kolestanola internog standarda (točka 4.20.) koja sadržava količinu kolestanola koja je približno jednaka 10 % sadržaja sterola uzorka. Primjerice, na 5 g uzorka maslinova ulja treba dodati 500 μl otopine α-kolestanola (točka 4.20.) i 1 500 μl za ulje komine maslina. Upariti do suha pod blagom strujom dušika u toploj vodenoj kupelji i, nakon što se tikvica ohladi, izvagati 5 ± 0,01 g suhog filtriranog uzorka u istu tikvicu.

| Napomena 1.: | Ulja i masti životinjskog ili biljnog podrijetla koja sadrže znatne količine kolesterola mogu pokazati pik s retencijskim vremenom koje je blizu onome kolestanola. U tom slučaju frakcija sterola treba se analizirati dvostruko - s internim standardom i bez njega. |
| --- | --- |

Napomena 1.:

Ulja i masti životinjskog ili biljnog podrijetla koja sadrže znatne količine kolesterola mogu pokazati pik s retencijskim vremenom koje je blizu onome kolestanola. U tom slučaju frakcija sterola treba se analizirati dvostruko - s internim standardom i bez njega.

5.1.2.   Dodati 50 ml 2 mol/l otopine kalijevog hidroksida u etanolu (točka 4.2.) i nešto plovućca, namjestiti povratno hladilo i zagrijavati do točke slabog vrenja dok se ne završi saponificiranje (otopina postane bistra). Nastaviti zagrijavanje još 20 minuta, zatim dodati 50 ml destilirane vode u vrh hladila, odvojiti hladilo i ohladiti tikvicu na približno 30 °C.

5.1.3.   Kvantitativno prenijeti sadržaj tikvice u lijevak za odjeljivanje od 500 ml (točka 3.2.) s nekoliko obroka destilirane vode (50 ml). Dodati približno 80 ml etil etera (točka 4.10.), snažno protresti približno 60 sekundi, povremeno ispuštajući pritisak okretanjem lijevka za odjeljivanje i otvaranjem zaustavnog pipca. Odložiti dok se dvije faze potpuno ne odvoje (Napomena 2.).

Odvojiti sapunastu otopinu što je moguće potpunije u drugi lijevak za odjeljivanje. Provesti još dvije ekstrakcije na vodeno-alkoholnoj fazi na jednak način, uz korištenje između 60 i 70 ml etil etera (točka 4.10.).

Napomena 2.: Svaka se emulzija može uništiti dodavanjem malih količina etanola (točka 4.11.).

5.1.4.   Kombinirati tri ekstrakta etera u jednom lijevku za odjeljivanje koji sadržava 50 ml vode. Nastaviti ispirati s vodom (50 ml) sve dok se u vodi kojom se ispiralo više ne pojavljuje ružičasto obojenje prilikom dodavanja kapljica otopine fenolftaleina (točka 4.21.).

Nakon uklanjanja vode kojom se ispiralo profiltrirati kroz bezvodni natrijev sulfat (točka 4.5.) u prethodno izvaganoj tikvici od 250 ml perući lijevak i filtar malim količinama etil etera (točka 4.10.).

5.1.5.   Otapalo ispariti destiliranjem pod vakuumom u rotirajućem isparivaču na 30 °C. Dodati 5 ml acetona i potpuno odstraniti hlapivo otapalo pod blagom strujom zraka. Ostatak osušiti u peći 15 min na 103 ± 2 °C. Ohladiti u eksikatoru i izvagati uz odstupanje do 0,1 mg.

5.2.   Odjeljivanje frakcija sterola i triterpenskih dialkohola (eritrodiol + uvaol)

5.2.1.   Pripremanje osnovnih ploča za tankoslojnu kromatografiju. Uroniti silikagel ploče (točka 4.6.) u otopinu 0,2 mol/l kalijevog hidroksida u etanolu (točka 4.5.) na 10 sekundi, zatim ih ostaviti da se dva sata suše u digestoru i na kraju ih staviti u peć na sat vremena na 100 °C.

Izvaditi ploče iz peći i pohraniti u eksikator s kalcijevim kloridom (točka 3.13.) do upotrebe (ploče obrađene na ovaj način moraju se upotrijebiti u roku od 15 dana).

| Napomena 3.: | Kad se za odjeljivanje frakcije sterola koriste osnovne silikagel ploče, nema potrebe da se neosapunjive tvari obrađuju aluminijem. Na taj način svi sastojci koji su po prirodi kiseli (masne kiseline i drugi) zadržavaju se na liniji raspršivanja, a vrpca sterola jasno se odvaja od vrpce alifatskih i triterpenskih alkohola. |
| --- | --- |

Napomena 3.:

Kad se za odjeljivanje frakcije sterola koriste osnovne silikagel ploče, nema potrebe da se neosapunjive tvari obrađuju aluminijem. Na taj način svi sastojci koji su po prirodi kiseli (masne kiseline i drugi) zadržavaju se na liniji raspršivanja, a vrpca sterola jasno se odvaja od vrpce alifatskih i triterpenskih alkohola.

5.2.2.   U komoru za razvijanje unijeti smjesu heksana i etil etera (točka 4.24.) (Napomena 4.) do razine od približno 1 cm. Komoru zatvoriti odgovarajućim poklopcem i ostaviti tako na najmanje pola sata, na hladnom mjestu, kako bi se uspostavila ravnoteža tekućine ipare. Trake filtar-papira namočene u eluens mogu se postaviti na unutarnje površine komore. Time se skraćuje vrijeme razvijanja za otprilike jednu trećinu i dobiva jednoličnija, pravilna eluacija komponenata.

| Napomena 4.: | Smjesa za razvijanje treba se zamijeniti za svako ispitivanje da bi se postigli savršeni reproducibilni uvjeti eluacije ili se umjesto toga može koristiti otapalo n-heksana i etilnog etera 50:50 (V/V). |
| --- | --- |

Napomena 4.:

Smjesa za razvijanje treba se zamijeniti za svako ispitivanje da bi se postigli savršeni reproducibilni uvjeti eluacije ili se umjesto toga može koristiti otapalo n-heksana i etilnog etera 50:50 (V/V).

5.2.3.   Pripremiti približno 5 %-tnu otopinu neosapunjivih tvari (točka 5.1.5.) u etil acetatu (točka 4.12.) i s pomoću mikroštrcaljke od 100 μl nanijeti 0,3 ml te otopine u tankoj i ujednačenoj liniji na donji rub (2 cm) kromatografske ploče (točka 5.2.1.). Poravnato s nanosom nanijeti između 2 i 3 μl referentne otopine tvari (točka 4.13.) tako da se vrpca sterola i triterpenskih dialkohola može identificirati nakon razvijanja.

5.2.4.   Postaviti ploču unutar komore za razvijanje koja je pripremljena kako je navedeno u točki 5.2.2. Sobnu temperaturu treba održavati između 15 i 20 °C (Napomena 5.). Komoru odmah zatvoriti poklopcem i ostaviti da eluira dok prednji dio otapala ne dosegne približno 1 cm od gornjeg ruba ploče. Ploča se zatim vadi iz komore za razvijanje, a otapalo isparuje pod strujom vrućeg zraka ili se ploča ostavlja još neko kraće vrijeme u digestoru.

Napomena 5.: Na višim temperaturama odjeljivanje se može pogoršati.

5.2.5.   Blago i jednoliko pošpricati ploču otopinom 2,7-diklorofluoresceina (točka 4.14.) i zatim je ostaviti da se osuši. Kad se ploča promatra pod ultraljubičastom svjetlošću, vrpce sterola i triterpenskih dialkohola mogu se identificirati tako što su poravnate s mrljama dobivenima od referentne otopine (točka 4.13.). Rubovi trake označe se uz rub fluorescencije crnom olovkom (vidi TLC ploču na slici 3).

5.2.6.   Silikagel koji se nalazi u označenom području sastruže se s pomoću metalne spatule. Tako dobiveni fino usitnjeni materijal unijeti u lijevak za filtriranje (točka 3.7.). Dodati 10 ml vrućeg etil acetata (točka 4.13.), pažljivo izmiješati metalnom spatulom i filtrirati pod vakuumom, skupljajući filtrat u vakuumsku tikvicu (točka 3.8.) spojenu na lijevak za filtriranje.

Ostatak u tikvici isprati tri puta etil eterom (točka 4.3.) (približno 10 ml svaki put), skupljajući filtrat u istu tikvicu spojenu na lijevak, ispariti filtrat do volumena od 4 do 5 ml, preostalu otopinu prenijeti u prethodno izvaganu epruvetu volumena 10 ml (točka 3.9.), upariti do suha laganim zagrijavanjem pod blagom strujom dušika, ponovno nadopuniti s nekoliko kapi acetona (točka 4.8.) i ponovno upariti do suha.

Ostatak unutar epruvete mora se sastojati od frakcija sterola i triterpenskih dialkohola.

5.3.   Pripremanje trimetilsilil etera.

5.3.1.   Dodati reagens za silaniziranje (točka 4.25.) (Napomena 6.), u omjeru od po 50 μl na svaki miligram sterola i triterpenskih alkohola, u epruvetu koja sadržava frakciju sterola i triterpena tako da se izbjegne bilo kakva apsorpcija vlage (Napomena 7.)

| Napomena 6.: | Otopine spremne za uporabu dostupne su na tržištu. Dostupni su i drugi reagensi za silaniziranje kao što su npr. bistrimetilsililtrifluoracetamid + 1 % trimetilklorosilan za miješanje s jednakim volumenom bezvodnog piridina. |
| --- | --- |

Napomena 6.:

Otopine spremne za uporabu dostupne su na tržištu. Dostupni su i drugi reagensi za silaniziranje kao što su npr. bistrimetilsililtrifluoracetamid + 1 % trimetilklorosilan za miješanje s jednakim volumenom bezvodnog piridina.

Piridin se može zamijeniti jednakom količinom acetonitrila.

5.3.2.   Epruvetu treba začepiti i pažljivo protresti (bez preokretanja) sve dok se sastojci u potpunosti ne rastope. Ostaviti da odstoji najmanje 15 minuta na sobnoj temperaturi te zatim centrifugirati nekoliko minuta. Bistra otopina spremna je za analizu plinskim kromatografom.

| Napomena 7.: | Normalno je da dođe do blage opalescencije koja neće uzrokovati anomalije. Stvaranje bijelog floka ili pojava ružičastog obojenja znakovi su prisutnosti vlage ili propadanja reagensa. U tom slučaju treba ponoviti ispitivanje (samo ako se koristi heksametildisilazan ili trimetilklorosilan). |
| --- | --- |

Napomena 7.:

Normalno je da dođe do blage opalescencije koja neće uzrokovati anomalije. Stvaranje bijelog floka ili pojava ružičastog obojenja znakovi su prisutnosti vlage ili propadanja reagensa. U tom slučaju treba ponoviti ispitivanje (samo ako se koristi heksametildisilazan ili trimetilklorosilan).

5.4.   Analiza plinskim kromatografom

5.4.1.   Pripremne djelatnosti i kondicioniranje kapilarne kolone.

| 5.4.1.1. | Namjestiti kolonu (točka 3.11.) u plinski kromatograf tako da se početak kolone spoji na razdjelni injektor, a izlazni kraj kolone na detektor.
  Provesti opću provjeru stanja jedinice plinskog kromatografa (curenje iz plinskih tokova, učinkovitost detektora, učinkovitost sustava za razdvajanje i sustava za bilježenje, itd.). |
| --- | --- |

5.4.1.1.

Namjestiti kolonu (točka 3.11.) u plinski kromatograf tako da se početak kolone spoji na razdjelni injektor, a izlazni kraj kolone na detektor.

Provesti opću provjeru stanja jedinice plinskog kromatografa (curenje iz plinskih tokova, učinkovitost detektora, učinkovitost sustava za razdvajanje i sustava za bilježenje, itd.).

| 5.4.1.2. | Ako se kolona koristi prvi put, preporučljivo je podvrgnuti je postupku kondicioniranja: kroz kolonu se pusti malo plina, a zatim se jedinica plinskog kromatografa uključi i postupno zagrijava dok se ne postigne temperatura koja je najmanje 20 °C iznad radne temperature (Napomena 8.). Ta se temperatura treba održavati najmanje dva sata, zatim se cijela jedinica stavlja u radne uvjete (prilagođavanje protoka plina i razdvajanja, paljenja plamena, provjera spoja s računalnim sustavom, prilagođavanje komore za kolonu, temperature detektora i injektora, itd.), a zatim se bilježi signal uz osjetljivost koja je najmanje dvostruko viša od razine predviđene za analizu. Bazna linija za praćenje treba biti linearna, bez pikova ikakve vrste i ne smije pokazivati nikakve znakove otklona.
  Negativan pravocrtni otklon ukazuje na to da je došlo do curenja iz spojeva kolone, a pozitivan otklon ukazuje na to da kolona nije kondicionirana na odgovarajući način.







  Napomena 8.: | Temperatura kondicioniranja mora uvijek biti najmanje 20 °C niža od maksimalne temperature utvrđene za primijenjenu stacionarnu fazu. |
| --- | --- | --- |

5.4.1.2.

Ako se kolona koristi prvi put, preporučljivo je podvrgnuti je postupku kondicioniranja: kroz kolonu se pusti malo plina, a zatim se jedinica plinskog kromatografa uključi i postupno zagrijava dok se ne postigne temperatura koja je najmanje 20 °C iznad radne temperature (Napomena 8.). Ta se temperatura treba održavati najmanje dva sata, zatim se cijela jedinica stavlja u radne uvjete (prilagođavanje protoka plina i razdvajanja, paljenja plamena, provjera spoja s računalnim sustavom, prilagođavanje komore za kolonu, temperature detektora i injektora, itd.), a zatim se bilježi signal uz osjetljivost koja je najmanje dvostruko viša od razine predviđene za analizu. Bazna linija za praćenje treba biti linearna, bez pikova ikakve vrste i ne smije pokazivati nikakve znakove otklona.

Negativan pravocrtni otklon ukazuje na to da je došlo do curenja iz spojeva kolone, a pozitivan otklon ukazuje na to da kolona nije kondicionirana na odgovarajući način.

Napomena 8.:

Temperatura kondicioniranja mora uvijek biti najmanje 20 °C niža od maksimalne temperature utvrđene za primijenjenu stacionarnu fazu.

5.4.2.   Odabir radnih uvjeta.

| 5.4.2.1. | Opći radni uvjeti su kako slijedi:






  — | Temperatura kolone: 260 ± 5 °C; |
| --- | --- | --- |

5.4.2.1.

Opći radni uvjeti su kako slijedi:

—

Temperatura kolone: 260 ± 5 °C;

| — | Temperatura injektora: 280 - 300 °C; |
| --- | --- |

—

Temperatura injektora: 280 - 300 °C;

| — | Temperatura detektora: 280 - 300 °C; |
| --- | --- |

—

Temperatura detektora: 280 - 300 °C;

| — | Linearna brzina plina nosača: helij između 20 i 35 cm/s, vodik između 30 i 50 cm/s; |
| --- | --- |

—

Linearna brzina plina nosača: helij između 20 i 35 cm/s, vodik između 30 i 50 cm/s;

| — | Omjer razdvajanja: između 1:50 i 1:100, |
| --- | --- |

—

Omjer razdvajanja: između 1:50 i 1:100,

| — | Osjetljivost instrumenta: između 4 i 16 puta viša od minimalne atenuacije; |
| --- | --- |

—

Osjetljivost instrumenta: između 4 i 16 puta viša od minimalne atenuacije;

| — | Osjetljivost bilježenja: - Između 1 i 2 mV pune skale; |
| --- | --- |

—

Osjetljivost bilježenja: - Između 1 i 2 mV pune skale;

| — | Količina injektirane tvari: između 0,5 i 1 μl otopine TMSE. |
| --- | --- |

—

Količina injektirane tvari: između 0,5 i 1 μl otopine TMSE.

Gore navedeni uvjeti mogu se modificirati u skladu sa svojstvima kolone i svojstvimaplinskog kromatografa ne bi li se dobili kromatogrami koji udovoljavaju sljedećim zahtjevima:

| — | Retencijsko vrijeme pika β-sitosterola treba biti 20 ± 5 minuta; |
| --- | --- |

—

Retencijsko vrijeme pika β-sitosterola treba biti 20 ± 5 minuta;

| — | Pik kampesterola treba biti: za maslinovo ulje (prosječni udjel 3 %) 20 ± 5 % vrijednosti pune skale; za sojino ulje (prosječni udjel 20 %) 80 ± 10 % vrijednosti pune skale; |
| --- | --- |

—

Pik kampesterola treba biti: za maslinovo ulje (prosječni udjel 3 %) 20 ± 5 % vrijednosti pune skale; za sojino ulje (prosječni udjel 20 %) 80 ± 10 % vrijednosti pune skale;

| — | Svi prisutni steroli moraju biti odijeljeni. Osim odjeljivanja, pikovi tmoraju biti i potpuno razdvojeni, tj. trag pika mora se vratiti na baznu liniju prije no što krene stvarati novi pik. Međutim, nepotpuno razdvajanje tolerira se u slučaju da se pik pri RRT 1,02 može kvantificirati korištenjem okomice. |
| --- | --- |

—

Svi prisutni steroli moraju biti odijeljeni. Osim odjeljivanja, pikovi tmoraju biti i potpuno razdvojeni, tj. trag pika mora se vratiti na baznu liniju prije no što krene stvarati novi pik. Međutim, nepotpuno razdvajanje tolerira se u slučaju da se pik pri RRT 1,02 može kvantificirati korištenjem okomice.

5.4.3.   Analitički postupak

| 5.4.3.1. | Korištenjem mikroštrcaljke volumena 10 μl unijeti 1 μl heksana, 0,5 μl zraka, i zatim između 0,5 i 1 μl otopine uzorka. Pritom podignuti klip mikroštrcaljke da bi se igla ispraznila. Igla se uvodi kroz membranu injektora; nakon jedne do dvije sekunde otopina se brzo injektira, a nakon približno pet sekundi igla se polako izvlači.
  Može se upotrijebiti i automatski injektor. |
| --- | --- |

5.4.3.1.

Korištenjem mikroštrcaljke volumena 10 μl unijeti 1 μl heksana, 0,5 μl zraka, i zatim između 0,5 i 1 μl otopine uzorka. Pritom podignuti klip mikroštrcaljke da bi se igla ispraznila. Igla se uvodi kroz membranu injektora; nakon jedne do dvije sekunde otopina se brzo injektira, a nakon približno pet sekundi igla se polako izvlači.

Može se upotrijebiti i automatski injektor.

| 5.4.3.2. | Bilježenje treba provoditi sve dok se TMSE prisutnih triterpenskih dialkohola u potpunosti ne eluiraju. Bazna linija treba u svakom trenutku odgovarati zahtjevima (točka 5.4.1.2.). |
| --- | --- |

5.4.3.2.

Bilježenje treba provoditi sve dok se TMSE prisutnih triterpenskih dialkohola u potpunosti ne eluiraju. Bazna linija treba u svakom trenutku odgovarati zahtjevima (točka 5.4.1.2.).

5.4.4.   Identificiranje pikova

Identificiranje pojedinačnih pikova provodi se na temelju retencijskog vremena i uspoređivanjem s mješavinom sterolnih i triterpenskih dialkohola TMSE koja se analizirala u jednakim uvjetima (vidi Dodatak).

Steroli i triterpenski dialkoholi se eluiraju sljedećim redoslijedom: kolesterol, brasikasterol, ergosterol, 24-metilen kolesterol, kampesterol, kampestanol, stigmasterol, Δ 7-kampesterol, Δ 5,23-stigmastadienol, klerosterol, β-sistosterol, sitostanol, Δ 5-avenasterol, Δ 5,24-stigmastadienol, Δ 7-stigmasterol, Δ 7-avenasterol, eritrodiol i uvaol.

Retencijska vremena ß-sitosterola za kolone SE-52 i SE-54 prikazana su u Tablici 1.

Slike 1. i 2. prikazuju tipične kromatograme za neka ulja.

5.4.5.   Kvantitativna procjena.

| 5.4.5.1. | Površine pikova α-kolestanola i sterola i triterpenskih dialkohola izračunavaju se korištenjem računalnog sustava. Pikove bilo kojega od spojeva koji nisu uključeni među one navedene u Tablici 1. (ergosterol se ne smije izračunavati) ne treba uzimati u obzir. Koeficijent odziva za α-kolestanol treba biti jednak 1. |
| --- | --- |

5.4.5.1.

Površine pikova α-kolestanola i sterola i triterpenskih dialkohola izračunavaju se korištenjem računalnog sustava. Pikove bilo kojega od spojeva koji nisu uključeni među one navedene u Tablici 1. (ergosterol se ne smije izračunavati) ne treba uzimati u obzir. Koeficijent odziva za α-kolestanol treba biti jednak 1.

| 5.4.5.2. | Treba izračunati koncentraciju svakog pojedinačnog sterola u mg/kg masnog materijala kako slijedi:



  pri čemu je:







  Ax | = | površina pika sterola x, u izračunima računalnog sustava; |
| --- | --- | --- | --- |
| As | = | površina pika α-kolestanola; u izračunima računalnog sustava; |
| ms | = | masa dodanog α-kolestanola, u miligramima; |
| m | = | masa uzorka korištenog za određivanje, u gramima. |

5.4.5.2.

Treba izračunati koncentraciju svakog pojedinačnog sterola u mg/kg masnog materijala kako slijedi:

Formula

pri čemu je:

Ax

=

površina pika sterola x, u izračunima računalnog sustava;

As

=

površina pika α-kolestanola; u izračunima računalnog sustava;

ms

=

masa dodanog α-kolestanola, u miligramima;

m

=

masa uzorka korištenog za određivanje, u gramima.

6.   IZRAŽAVANJE REZULTATA

| 6.1. | Koncentracije pojedinačnih sterola iskazuju se kao mg/kg masnog materijala, a njihov zbroj kao „ukupni steroli”.
  Sastav svakog pojedinačnog sterola i eritrodiola i uvaola iskazuje se jednim decimalnim mjestom.
  Ukupni sastav sterola mora se iskazati bez ijednog decimalnog mjesta. |
| --- | --- |

6.1.

Koncentracije pojedinačnih sterola iskazuju se kao mg/kg masnog materijala, a njihov zbroj kao „ukupni steroli”.

Sastav svakog pojedinačnog sterola i eritrodiola i uvaola iskazuje se jednim decimalnim mjestom.

Ukupni sastav sterola mora se iskazati bez ijednog decimalnog mjesta.

| 6.2. | Postotak svakog pojedinačnog sterola izračunava se iz omjera površine relevantnog pika prema ukupnoj površini pikova za sterole i eritrodiol i uvaol:



  pri čemu je:







  Ax | = | površina pika za x; |
| --- | --- | --- | --- |
| ΣA | = | ukupna površina pikova za sterole; |

6.2.

Postotak svakog pojedinačnog sterola izračunava se iz omjera površine relevantnog pika prema ukupnoj površini pikova za sterole i eritrodiol i uvaol:

Formula

pri čemu je:

Ax

=

površina pika za x;

ΣA

=

ukupna površina pikova za sterole;

| 6.3. | Beta-sitosterol: 5-23-stigmastadienol + klerosterol + -sitosterol + sitostanol + 5-avenasterol + 5-24-stigmastadienol. |
| --- | --- |

6.3.

Beta-sitosterol: 5-23-stigmastadienol + klerosterol + -sitosterol + sitostanol + 5-avenasterol + 5-24-stigmastadienol.

| 6.4. | Izračunavanje postotka eritrodiola i uvaola:



  pri čemu je







  ΣA | = | zbroj površine sterola u izračunima računalnog sustava; |
| --- | --- | --- | --- |
| Er | = | površina eritrodiola u izračunima računalnog sustava; |
| Uv | = | površina uvaola u izračunima računalnog sustava; |

6.4.

Izračunavanje postotka eritrodiola i uvaola:

Formula

pri čemu je

ΣA

=

zbroj površine sterola u izračunima računalnog sustava;

Er

=

površina eritrodiola u izračunima računalnog sustava;

Uv

=

površina uvaola u izračunima računalnog sustava;

Dodatak

Određivanje linearne brzine plina

U plinski kromatograf postavljen na normalne radne uvjete injektira se između 1 i 3 μl metana (ili propana) i zatim se mjeri vrijeme koje je plinu potrebno da proteče kroz kolonu od trenutka injektiranja do trenutka pojavljivanja pika (tM).

Linearna brzina u cm/s zadana je s L/tM, pri čemu je L duljina kolone u cm, a tM izmjereno vrijeme u sekundama.

Tablica 1.

Relativna retencijska vremena za sterole

| Pik | Identifikacija | Relativno retencijsko vrijeme |
| --- | --- | --- |
| SE 54 kolona | SE 54 kolona |
| 1 | Kolesterol | Δ-5-kolesten-3ß-ol | 0,67 | 0,63 |
| 2 | Kolestanol | 5α-kolestan-3ß-ol | 0,68 | 0,64 |
| 3 | Brasikasterol | [24S]-24-metil-Δ-5,22-kolestadien-3ß-ol | 0,73 | 0,71 |
| * | Ergosterol | [24S] 24 meti Δ5-7-22 kolestatrien 3β-ol | 0,78 | 0,76 |
| 4 | 24-metilen-kolesterol | 24-metilen-Δ-5,24-kolestadien-3ß-o1 | 0,82 | 0,80 |
| 5 | Kampesterol | (24R)-24-metil-Δ-5-kolesten-3ß-ol | 0,83 | 0,81 |
| 6 | Kampestanol | (24R)-24-metil-kolestan-3ß-ol | 0,85 | 0,82 |
| 7 | Stigmasterol | (24S)-24-etil-Δ-5,22-kolestadien-3ß-ol | 0,88 | 0,87 |
| 8 | Δ-7-kampesterol | (24R)-24-metil-Δ-7-kolesten-3ß-ol | 0,93 | 0,92 |
| 9 | Δ-5,23-stigmastadienol | (24R,S)-24-etil-Δ-5,23-kolestadien-3ß-ol | 0,95 | 0,95 |
| 10 | Klerosterol | (24S)-24-etil-Δ-5,25-kolestadien-3ß-ol | 0,96 | 0,96 |
| 11 | ß-sitosterol | (24R)-24-etil-Δ-7-kolesten-3ß-ol | 1,00 | 1,00 |
| 12 | Sitostanol | 24-etil-kolestan-3ß-ol | 1,02 | 1,02 |
| 13 | Δ-5-avenasterol | (24Z)-24-etiliden-Δ-kolesten-3ß-ol | 1,03 | 1,03 |
| 14 | Δ-5-24-stigmastadienol | (24R,S)-24-etil-Δ-5,24-kolestadien-3ß-ol | 1,08 | 1,08 |
| 15 | Δ-7-stigmastenol | (24R,S)-24-etil-Δ-7-kolesten-3ß-ol | 1,12 | 1,12 |
| 16 | Δ-7-avenasterol | (24Z)-24-etiliden-Δ-7-kolesten-3ß-ol | 1,16 | 1,16 |
| 17 | Eritrodiol | 5α olean-12en-3b28 diol | 1,41 | 1,41 |
| 18 | Uvaol | Δ12-ursen-3β28 diol | 1,52 | 1,52 |

Pik

Identifikacija

Relativno retencijsko vrijeme

SE 54 kolona

SE 54 kolona

1

Kolesterol

Δ-5-kolesten-3ß-ol

0,67

0,63

2

Kolestanol

5α-kolestan-3ß-ol

0,68

0,64

3

Brasikasterol

[24S]-24-metil-Δ-5,22-kolestadien-3ß-ol

0,73

0,71

*

Ergosterol

[24S] 24 meti Δ5-7-22 kolestatrien 3β-ol

0,78

0,76

4

24-metilen-kolesterol

24-metilen-Δ-5,24-kolestadien-3ß-o1

0,82

0,80

5

Kampesterol

(24R)-24-metil-Δ-5-kolesten-3ß-ol

0,83

0,81

6

Kampestanol

(24R)-24-metil-kolestan-3ß-ol

0,85

0,82

7

Stigmasterol

(24S)-24-etil-Δ-5,22-kolestadien-3ß-ol

0,88

0,87

8

Δ-7-kampesterol

(24R)-24-metil-Δ-7-kolesten-3ß-ol

0,93

0,92

9

Δ-5,23-stigmastadienol

(24R,S)-24-etil-Δ-5,23-kolestadien-3ß-ol

0,95

0,95

10

Klerosterol

(24S)-24-etil-Δ-5,25-kolestadien-3ß-ol

0,96

0,96

11

ß-sitosterol

(24R)-24-etil-Δ-7-kolesten-3ß-ol

1,00

1,00

12

Sitostanol

24-etil-kolestan-3ß-ol

1,02

1,02

13

Δ-5-avenasterol

(24Z)-24-etiliden-Δ-kolesten-3ß-ol

1,03

1,03

14

Δ-5-24-stigmastadienol

(24R,S)-24-etil-Δ-5,24-kolestadien-3ß-ol

1,08

1,08

15

Δ-7-stigmastenol

(24R,S)-24-etil-Δ-7-kolesten-3ß-ol

1,12

1,12

16

Δ-7-avenasterol

(24Z)-24-etiliden-Δ-7-kolesten-3ß-ol

1,16

1,16

17

Eritrodiol

5α olean-12en-3b28 diol

1,41

1,41

18

Uvaol

Δ12-ursen-3β28 diol

1,52

1,52

Slika 1.

Plinski kromatogram frakcije sterola i triterpenskih alkohola maslinova ulja lampante (dodan unutarnji standard)

Slika 2.

Plinski kromatogram frakcije sterola i triterpenskih alkohola rafiniranog maslinova ulja (dodan unutarnji standard)

Slika 3.

TLC ploča ulja komine maslina sa područjem koja se sastruže za određivanje sterola i triterpenskih alkohola

---

PRILOG V.

PRILOG XII.

POSTUPAK MEĐUNARODNOG VIJEĆA ZA MASLINE ZA ORGANOLEPTIČKU OCJENJIVANJE DJEVIČANSKOG MASLINOVA ULJA

1.   SVRHA I PODRUČJE PRIMJENE

Svrha je ove međunarodne metode određivanje postupka ocjenjivanja organoleptičkih svojstava djevičanskog maslinova ulja u smislu točke 1. Priloga XVI. Uredbi (EZ) br. 1234/2007 te utvrđivanje metode za njegovu klasifikaciju na temelju tih svojstava. Također sadržava i upute za neobvezno označivanje.

Opisana metoda primjenjuje se samo na djevičansko maslinovo ulje i na klasifikaciju ili označivanje takvog ulja na temelju intenziteta uočenih mana i voćnosti koje je utvrdila skupina odabranih, obučenih i praćenih ocjenjivača koji sačinjavaju komisiju.

Njome se također predviđaju podaci za neobvezno označivanje.

Standardi IOC-a navedeni u ovom Prilogu koriste se u njihovoj posljednjoj dostupnoj verziji.

2.   OPĆENITI TEMELJNI RJEČNIK SENZORNE ANALIZE

Vidi normu IOC/T.20/dok. br. 4. „Senzorska analiza: Opći osnovni rječnik”

3.   SPECIFIČNI RJEČNIK

3.1.   Negativna svojstva

| | Pljesnivo/blatno Aroma karakteristična za ulje dobiveno iz maslina koje su bile naslagane u hrpama ili uskladištene i kod kojih je došlo do visokog stupnja anaerobne fermentacije,ili ulje koje je ostalo u dodiru s talogom koji se stvara u podzemnim rezervoarima i spremnicima i koje je bilo izloženo i procesu anaerobne fermentacije. |
| --- | --- |

Pljesnivo/blatno Aroma karakteristična za ulje dobiveno iz maslina koje su bile naslagane u hrpama ili uskladištene i kod kojih je došlo do visokog stupnja anaerobne fermentacije,ili ulje koje je ostalo u dodiru s talogom koji se stvara u podzemnim rezervoarima i spremnicima i koje je bilo izloženo i procesu anaerobne fermentacije.

| | Ustajalo-vlažno-zemljasto Aroma karakteristična za ulja dobivena iz plodova na kojima su se, zbog skladištenja u vlažnim uvjetima tijekom razdoblja od nekoliko dana, razvile brojne gljivice i kvasci ili za ulje dobiveno iz maslina koje su sakupljene s ostacima zemlje ili blata i nisu oprane. |
| --- | --- |

Ustajalo-vlažno-zemljasto Aroma karakteristična za ulja dobivena iz plodova na kojima su se, zbog skladištenja u vlažnim uvjetima tijekom razdoblja od nekoliko dana, razvile brojne gljivice i kvasci ili za ulje dobiveno iz maslina koje su sakupljene s ostacima zemlje ili blata i nisu oprane.

| | Vinski-octikavo-kiselo-kiselkasto Aroma karakteristična za nekaulja koja podsjeća na vino ili ocat. Ovu je aromu uglavnom uzrokovao proces aerobne fermentacije u plodovima ili ostacima maslinova tijesta na neodgovarajuće očišćenim filtar-slojnicama, što dovodi do stvaranja octene kiseline, etil acetata i etanola. |
| --- | --- |

Vinski-octikavo-kiselo-kiselkasto Aroma karakteristična za nekaulja koja podsjeća na vino ili ocat. Ovu je aromu uglavnom uzrokovao proces aerobne fermentacije u plodovima ili ostacima maslinova tijesta na neodgovarajuće očišćenim filtar-slojnicama, što dovodi do stvaranja octene kiseline, etil acetata i etanola.

| | Užeglo Aroma ulja koja su bila izložena intenzivnim oksidacijskim procesima. |
| --- | --- |

Užeglo Aroma ulja koja su bila izložena intenzivnim oksidacijskim procesima.

| | Smrznute masline (mokro drvo) Aroma karakteristična za ulja dobivena od maslina koje su bile smrznute na stablu. |
| --- | --- |

Smrznute masline (mokro drvo) Aroma karakteristična za ulja dobivena od maslina koje su bile smrznute na stablu.

3.2.   Ostala negativna svojstva

| | Zagrijano ili zagoreno Aroma karakteristična za ulja koja su bila izložena pretjeranom i/ili dugotrajnom |
| --- | --- |

Zagrijano ili zagoreno Aroma karakteristična za ulja koja su bila izložena pretjeranom i/ili dugotrajnom

| | Zagoreno zagrijavanju tijekom prerade, posebno u slučaju kad se miješanje provodilo u neprikladnim temperaturnim uvjetima. |
| --- | --- |

Zagoreno zagrijavanju tijekom prerade, posebno u slučaju kad se miješanje provodilo u neprikladnim temperaturnim uvjetima.

| | Sijeno -drvo Aroma karakteristična za neka ulja proizvedena od maslina koje su se posušile. |
| --- | --- |

Sijeno -drvo Aroma karakteristična za neka ulja proizvedena od maslina koje su se posušile.

| | Grubo Osjećaj gustoće i pastoznosti u ustima koji daju pojedina stara ulja. |
| --- | --- |

Grubo Osjećaj gustoće i pastoznosti u ustima koji daju pojedina stara ulja.

| | Strojno ulje Aroma ulja koja podsjeća na naftu, ulje za podmazivanje ili mineralno ulje. |
| --- | --- |

Strojno ulje Aroma ulja koja podsjeća na naftu, ulje za podmazivanje ili mineralno ulje.

| | Biljna voda Aroma kakvu ulje poprima zbog dužeg dodira s biljnom vodom koja je pretrpjela fermentacijske procese. |
| --- | --- |

Biljna voda Aroma kakvu ulje poprima zbog dužeg dodira s biljnom vodom koja je pretrpjela fermentacijske procese.

| | Salamura Aroma ulja dobivenog iz maslina koje su čuvane u salamuri. |
| --- | --- |

Salamura Aroma ulja dobivenog iz maslina koje su čuvane u salamuri.

| | Metalno Aroma koja podsjeća na metal. Karakteristična je za ulja koja su bila u dužem dodiru s metalnim površinama tijekom drobljenja, miješanja, prešanja ili skladištenja. |
| --- | --- |

Metalno Aroma koja podsjeća na metal. Karakteristična je za ulja koja su bila u dužem dodiru s metalnim površinama tijekom drobljenja, miješanja, prešanja ili skladištenja.

| | Oporo Aroma karakteristična za ulje dobiveno iz maslina koje su prešane na novim filtar-slojnicama. Aroma se može razlikovati ovisno o tome jesu li filtar-slojnice napravljene od zelene trave esparto ili sušene trave esparto. |
| --- | --- |

Oporo Aroma karakteristična za ulje dobiveno iz maslina koje su prešane na novim filtar-slojnicama. Aroma se može razlikovati ovisno o tome jesu li filtar-slojnice napravljene od zelene trave esparto ili sušene trave esparto.

| | Crvljivo Aroma karakteristična za ulje dobiveno iz maslina koje su napale ličinke maslinine muhe (Bactrocera oleae). |
| --- | --- |

Crvljivo Aroma karakteristična za ulje dobiveno iz maslina koje su napale ličinke maslinine muhe (Bactrocera oleae).

| | Krastavci Aroma koja nastaje kad je ulje predugo hermetički zatvoreno, posebno u limenim spremnicima, a pripisuje se stvaranju 2,6 nonadienala. |
| --- | --- |

Krastavci Aroma koja nastaje kad je ulje predugo hermetički zatvoreno, posebno u limenim spremnicima, a pripisuje se stvaranju 2,6 nonadienala.

3.3.   Pozitivna svojstva

| | Voćno Skup mirisnih osjeta koji ovisi o sorti karakterističan za ulje od zdravih i svježih maslina, bilo dozrelih ili nedozrelih. Zapaža se izravno i/ili u stražnjem dijelu nosa. |
| --- | --- |

Voćno Skup mirisnih osjeta koji ovisi o sorti karakterističan za ulje od zdravih i svježih maslina, bilo dozrelih ili nedozrelih. Zapaža se izravno i/ili u stražnjem dijelu nosa.

| | Gorko Primarni okus karakterističan za ulje dobiveno od zelenih maslina ili maslina koje su tek počele mijenjati boju. Percipira se putem okruženih papila poredanih na jeziku u obliku slova „V”. |
| --- | --- |

Gorko Primarni okus karakterističan za ulje dobiveno od zelenih maslina ili maslina koje su tek počele mijenjati boju. Percipira se putem okruženih papila poredanih na jeziku u obliku slova „V”.

| | Oštro Taktilni osjećaj peckanja svojstven uljima proizvedenima na početku godine usjeva, uglavnom još od nedozrelih maslina. Može se raspoznati po cijeloj usnoj šupljini, a posebno u grlu. |
| --- | --- |

Oštro Taktilni osjećaj peckanja svojstven uljima proizvedenima na početku godine usjeva, uglavnom još od nedozrelih maslina. Može se raspoznati po cijeloj usnoj šupljini, a posebno u grlu.

3.4.   Neobvezna terminologija u svrhe označivanja

Predsjednik komisije može na zahtjev izdati potvrdu da ocjenjivana ulja odgovaraju definicijama i intervalima koji na temelju intenziteta i percepcije svojstava odgovaraju sljedećim pridjevima.

| | Pozitivna svojstva (voćno, gorko, oštro): Prema intenzitetu percepcije:






  — | Intenzivno, kad je medijan svojstva veći od 6; |
| --- | --- | --- |

Pozitivna svojstva (voćno, gorko, oštro): Prema intenzitetu percepcije:

—

Intenzivno, kad je medijan svojstva veći od 6;

| — | Srednje, kad je medijan svojstva između 3 i 6; |
| --- | --- |

—

Srednje, kad je medijan svojstva između 3 i 6;

| — | Blago, kad je medijan svojstva manji od 3. |
| --- | --- |

—

Blago, kad je medijan svojstva manji od 3.

| | Voćno Skup mirisnih osjećaja karakterističan za ulja koji ovisi o sorti masline i nastaje od zdravih i svježih maslina u kojima ne prevladava ni zelena ni zrela voćnost. Zapaža se izravno i/ili u stražnjem dijelu nosa. |
| --- | --- |

Voćno Skup mirisnih osjećaja karakterističan za ulja koji ovisi o sorti masline i nastaje od zdravih i svježih maslina u kojima ne prevladava ni zelena ni zrela voćnost. Zapaža se izravno i/ili u stražnjem dijelu nosa.

| | Zeleno voćno Skup mirisnih osjećaja karakterističan za ulja koji podsjeća na zeleno voće, ovisi o sorti masline i nastaje od zelenih, zdravih i svježih maslina. Zapaža se izravno i/ili u stražnjem dijelu nosa. |
| --- | --- |

Zeleno voćno Skup mirisnih osjećaja karakterističan za ulja koji podsjeća na zeleno voće, ovisi o sorti masline i nastaje od zelenih, zdravih i svježih maslina. Zapaža se izravno i/ili u stražnjem dijelu nosa.

| | Zrelo voćno Skup mirisnih osjećaja karakterističan za ulja koji podsjeća na zrelo voće, ovisi o sorti masline i nastaje od zdravih i svježih maslina. Zapaža se izravno i/ili u stražnjem dijelu nosa. |
| --- | --- |

Zrelo voćno Skup mirisnih osjećaja karakterističan za ulja koji podsjeća na zrelo voće, ovisi o sorti masline i nastaje od zdravih i svježih maslina. Zapaža se izravno i/ili u stražnjem dijelu nosa.

| | Skladno Ulje koje ne pokazuje neuravnoteženost, čime se misli na mirisno-okusno i taktilno svojstvo gdje je medijan za svojstva gorčine i/ili oštrine za dvije točke veći od medijana voćnosti. |
| --- | --- |

Skladno Ulje koje ne pokazuje neuravnoteženost, čime se misli na mirisno-okusno i taktilno svojstvo gdje je medijan za svojstva gorčine i/ili oštrine za dvije točke veći od medijana voćnosti.

| | Blago ulje Ulje čiji je medijan za svojstva gorčine i oštrine manji ili jednaki 2. |
| --- | --- |

Blago ulje Ulje čiji je medijan za svojstva gorčine i oštrine manji ili jednaki 2.

4.   ČAŠA ZA ORGANOLEPTIČKO OCJENJIVANJE ULJA

Vidi normu IOC/T.20/dok. br. 5. „Čaša za organoleptičko ocjenjivanje ulja”.

5.   PROSTORZA ORGANOLEPTIČKO OCJENJIVANJE

Vidi normu IOC/T.20/Doc. br. 6. „Vodič za uređivanje prostora za organoleptičko ocjenjivanje”.

6.   PRIBOR

The following accessories, which are required by tasters to perform their task properly, must be supplied in each booth and must be within easy reach:Da bi organoleptički ocjenjivači mogli pravilno provesti svoj zadatak, u svakom odjeljku nadohvat ruke treba se nalaziti sljedeći pribor:

| — | čaše (standardizirane) koje sadrže uzorke označene šifrom, ostavljene poklopljenima satnim stakalcem na temperaturi 28 °C ± 2 °C; |
| --- | --- |

—

čaše (standardizirane) koje sadrže uzorke označene šifrom, ostavljene poklopljenima satnim stakalcem na temperaturi 28 °C ± 2 °C;

| — | obrazac za ocjenjivanje (vidi Sliku 1.) u tiskanom obliku ili u elektronskom obliku pod uvjetom da su zadovoljeni uvjeti obrasca za prosudbu i, ako je potrebno, s uputama za njegovo korištenje; |
| --- | --- |

—

obrazac za ocjenjivanje (vidi Sliku 1.) u tiskanom obliku ili u elektronskom obliku pod uvjetom da su zadovoljeni uvjeti obrasca za prosudbu i, ako je potrebno, s uputama za njegovo korištenje;

| — | kemijska olovka ili neizbrisiva tinta; |
| --- | --- |

—

kemijska olovka ili neizbrisiva tinta;

| — | pladnjevi s kriškama jabuke i/ili vodom, gaziranom vodom i/ili prepečencem; |
| --- | --- |

—

pladnjevi s kriškama jabuke i/ili vodom, gaziranom vodom i/ili prepečencem;

| — | čaša vode sobne temperature; |
| --- | --- |

—

čaša vode sobne temperature;

| — | list u kojem se podsjeća na opća pravila navedena u odjeljcima 8.4. i 9.1.1.; |
| --- | --- |

—

list u kojem se podsjeća na opća pravila navedena u odjeljcima 8.4. i 9.1.1.;

| — | pljuvačnice. |
| --- | --- |

—

pljuvačnice.

7.   PREDSJEDNIK KOMISIJE I OCJENJIVAČI

7.1.   Predsjednik komisije

Predsjednik komisije treba biti odgovarajuće osposobljen sa stručnim poznavanjem vrsti ulja s kojima će se susretati tijekom svojeg rada. On je ključna osoba u komisiji i odgovoran je za njezinu organizaciju i djelovanje.

Rad predsjednika komisije zahtijeva osnovnu obuku o alatima senzorske analize, senzorske vještine, pedantnost prilikom pripremanja, organizacije i ocjenjivanja te vještinu i strpljivost potrebne za planiranje i provođenje ocjenjivanja na znanstveni način.

On je jedina osoba odgovorna za odabir, obuku i nadzor ocjenjivača s ciljem potvrđivanja njihove razine sposobnosti. Predsjednik je stoga odgovoran za procjenu ocjenjivača koji uvijek trebaju biti objektivni i za koje moraju razviti posebne postupke koji se temelje na testovima i čvrstim kriterijima prihvaćanja i odbijanja. Vidi normu IOC/T.20/Doc. br. 14. „Vodič za odabir, obuku i nadzor kvalificiranih ocjenjivača djevičanskog maslinova ulja.”

Predsjednici komisije odgovorni su za rad komisije i stoga i za njezino ocjenjivanje za koje moraju dati pouzdan i objektivan dokaz. U svakom slučaju, oni u svakom trenutku moraju dokazati da su metoda i ocjenjivači pod kontrolom. Preporučuje se periodička kalibracija komisije (IOC/T.20/dok. br. 14, § 5.).

Oni snose krajnju odgovornost za čuvanje evidencije komisije. Ta evidencija uvijek mora biti sljediva. Oni moraju ispuniti zahtjeve za osiguravanje i kvalitetu utvrđene u međunarodnim normama za senzorsku analizu i u svakom trenutku osigurati anonimnost uzoraka.

Oni su odgovorni za inventuru i osiguravanje da su aparatura i oprema potrebni za ispunjenje zahtjeva iz specifikacija ove metode odgovarajuće čisti i održavani i o tome moraju oditi pisane dokaze, kao i o usklađenosti s uvjetima ocjenjivanja.

Oni su odgovorni za primanje i čuvanje uzoraka po njihovom dolasku u laboratorij, kao i o njihovom čuvanju nakon ocjenjivanja. Pri tome oni u svakom trenutku osiguravaju anonimnost i ispravno skladištenje uzoraka zbog čega moraju razviti pisane postupke kako bi se osiguralo da čitav proces bude sljediv i osiguran.

Nadalje, odgovorni su za pripremanje i kodiranje uzoraka i njihovu podjelu organoleptičkim ocjenjivačima u skladu s odgovarajućim načinom ispitivanja koji odgovara prethodno utvrđenim potokolima, kao i za prikupljanje i statističku obradu podataka dobivenih od ocjenjivača.

Oni su nadležni za razvoj i izradu nacrta svih drugih postupaka koji bi mogli biti potrebni za nadopunu ove norme i za osiguravanje ispravnog rada komisije.

Oni moraju tražiti načine za usporedbu rezultata komisije s onima koje su dobili od drugih komisija koje su obavile analizu djevičanskog maslinova ulja kako bi potvrdili da komisija radi ispravno.

Dužnost je predsjednika komisije i motiviranje članova komisije poticanjem interesa, radoznalosti i natjecateljskog duha među njima. U tu svrhu preporučuje im se da osiguraju neometani dvostrani protok informacija s članovima komisije informirajući ih o svim zadacima koje obavljaju i o dobivenim rezultatima. Uz to, oni trebaju osigurati da neće odati svoje mišljenje i trebaju spriječiti moguće voditelje da svoje kriterije nametnu drugim ocjenjivačima.

Trebaju dovoljno rano okupiti ocjenjivače i odgovoriti na sve upite koji se odnose na provođenje ocjenjivanja, notrebaju se suzdržati od izražavanja svog mišljenja o predmetnom uzorku.

7.2.   Ocjenjivači

Ljudi koji djeluju u svojstvu ocjenjivača za organoleptička ocjenjivanja koja se provode za maslinova ulja moraju to činiti dobrovoljno, sa svim posljedicama takvog dobrovoljnog djelovanja u smislu obveza i izostanka financijskog plaćanja. Stoga se kandidatima preporučuje da svoj zahtjev podnesu pisanim putem. Kandidate odabire, obučava i nadzire predsjednik komisije u skladu s njihovim sposobnostima razlikovanja sličnih uzoraka; treba se imati na umu da se njihova preciznost razvija s obukom.

Ocjenjivači moraju djelovati kao pravi senzorski promatrači, ostavljajući postrance svoje osobne sklonosti i izvještavajući isključivo o osjećajima koje percipiraju. Zbog toga uvijek moraju raditi u tišini, opušteno i bez žurbe, usmjeravajući pažnju što je više moguće na uzorak koji ocjenjuju.

Za svako organoleptičko ocjenjivanje potrebno je između 8 i 12 ocjenjivača, iako je dobro imati nekoliko rezervnih ocjenjivača u slučaju moguće odsutnosti nekih ocjenjivača.

8.   UVJETI TESTIRANJA

8.1.   Prikaz uzorka

Uzorak ulja za analizu dijeli se u standardiziranim čašama za ocjenjivanje u skladu s normom IOC/T.20/dok. br. 5 „Čaša za organoleptičko ocjenjivanje ulja”.

Čaša treba sadržavati 14–16 ml ulja, ili između 12,8 i 14,6 g ako se uzorci moraju vagati, i biti poklopljena satnim stakalcem.

Svako se staklo označava šifrom koja se sastoji od nasumično odabranih brojeva ili kombinacije slova i brojeva. Šifra se bilježi na temelju bezmirisnog sustava.

8.2.   Testiranje i temperatura uzorka

Za vrijeme trajanja testiranja uzorci ulja za ocjenjivanje čuvaju se u čašama na 28 °C ± 2 °C. Ta je temperatura odabrana zato što je na njoj lakše promatrati organoleptičke razlike nego na sobnoj temperaturi i zato što pri nižim temperaturama aromatski sastojci svojstveni tim uljima slabo hlape, a više temperature dovode do stvaranja hlapivih sastojaka tipičnih za zagrijana ulja. Vidi normu IOC/T.20/dok. br. 5. „Čaša za organoleptičko ocjenjivanje ulja” za metodu koja se mora koristiti za zagrijavanje uzoraka dok su u čaši.

Prostor za testiranje mora biti sobne temperature između 20° i 25 °C (vidi IOC/T.20/dok. br. 6.).

8.3.   Vrijeme testiranja

Jutro je najbolje vrijeme za testiranje ulja. Dokazano je da tijekom dana postoje optimalna razdoblja za osjetila okusa i mirisa. Prije obroka povećava se osjetljivost na podražaje mirisa i okusa, dok se nakon njih ta percepcija smanjuje.

Međutim, s ovim kriterijem ne treba pretjerivati do te mjere da glad počne ometati ocjenjivače u smislu smanjivanja njihove sposobnosti razlikovanja; stoga se preporučuje da se sesije za testiranje održavaju između 10 i 12 sati ujutro.

8.4.   Ocjenjivači: opća pravila ponašanja

Preporuke u nastavku odnose se na ponašanje ocjenjivača tijekom njihova rada.

Kad ih predsjednik komisije pozove da sudjeluju u ocjenjivanju, ocjenjivači trebaju moći sudjelovati u unaprijed određeno vrijeme i trebaju se pridržavati sljedećega:

| — | Ne smiju pušiti barem 30 minuta prije vremena određenog za testoranje. |
| --- | --- |

—

Ne smiju pušiti barem 30 minuta prije vremena određenog za testoranje.

| — | Ne smiju prethodno koristiti nikakav parfem, kozmetički preparat niti sapun čiji bi se miris mogao zadržati do vremena testiranja. Trebaju koristiti neparfimirani ili blago parfimirani sapun za pranje ruku koji nakon tog trebaju isprati i osušiti onoliko puta koliko je potrebno da bi se uklonili svi mirisi. |
| --- | --- |

—

Ne smiju prethodno koristiti nikakav parfem, kozmetički preparat niti sapun čiji bi se miris mogao zadržati do vremena testiranja. Trebaju koristiti neparfimirani ili blago parfimirani sapun za pranje ruku koji nakon tog trebaju isprati i osušiti onoliko puta koliko je potrebno da bi se uklonili svi mirisi.

| — | Moraju postiti barem jedan sat prije početka testiranja. |
| --- | --- |

—

Moraju postiti barem jedan sat prije početka testiranja.

| — | Ako osjete da se fizički ne osjećaju dobro, a posebno ako su im zahvaćenaosjetila mirisa ili okusa, ili ako se zbog nekog psihološkog čimbenika ne može koncentrirati na posao, organoleptički ocjenjivači odustat će od testiranja i o tome izvijestiti predsjednika komisije. |
| --- | --- |

—

Ako osjete da se fizički ne osjećaju dobro, a posebno ako su im zahvaćenaosjetila mirisa ili okusa, ili ako se zbog nekog psihološkog čimbenika ne može koncentrirati na posao, organoleptički ocjenjivači odustat će od testiranja i o tome izvijestiti predsjednika komisije.

| — | Nakon što su udovoljili svim gore navedenim uvjetima, ocjenjivači mirno i u tišini zauzimaju svoje mjesto u dodijeljenom im odjeljku za testiranje. |
| --- | --- |

—

Nakon što su udovoljili svim gore navedenim uvjetima, ocjenjivači mirno i u tišini zauzimaju svoje mjesto u dodijeljenom im odjeljku za testiranje.

| — | Pažljivo će pročitati upute koje se nalaze na obrascu za ocjenjivanje i neće početi s ocjenjivanjem uzoraka sve dok nisu u potpunosti pripremljeni za zadatak koji trebaju ispuniti (opušteno i bez žurbe). Pojavi li se ikakva nedoumica, trebaju nasamo razgovarati s predsjednikom ocjenjivačke komisije. |
| --- | --- |

—

Pažljivo će pročitati upute koje se nalaze na obrascu za ocjenjivanje i neće početi s ocjenjivanjem uzoraka sve dok nisu u potpunosti pripremljeni za zadatak koji trebaju ispuniti (opušteno i bez žurbe). Pojavi li se ikakva nedoumica, trebaju nasamo razgovarati s predsjednikom ocjenjivačke komisije.

| — | Za vrijeme zadatka trebaju biti tihi. |
| --- | --- |

—

Za vrijeme zadatka trebaju biti tihi.

| — | Njihovi mobilni telefoni moraju cijelo vrijeme biti isključeni kako bi se spriječilo ometanje koncentracije i rada njihovih kolega. |
| --- | --- |

—

Njihovi mobilni telefoni moraju cijelo vrijeme biti isključeni kako bi se spriječilo ometanje koncentracije i rada njihovih kolega.

9.   POSTUPAK ZA ORGANOLEPTIČKO OCJENJIVANJE I KLASIFIKACIJU DJEVIČANSKOG MASLINOVA ULJA

9.1.   Tehnika kušanja

| 9.1.1. | Ocjenjivači trebaju uzeti čašu, koju pritom trebaju držati poklopljenom staklenim poklopcem, i lagano je nagnuti; zatim je u tom položaju trebaju potpuno zarotirati tako da tekućina obloži čim veću unutarnju površinu čaše. Nakon što je ovaj korak završen, trebaju otklopiti čašu i mirisati uzorak polaganim i dubokim udisajima kako bi ocijenili ulje. Mirisanje ne bi trebalo trajati dulje od 30 sekundi. Ako u tom roku ne dođu do zaključka, prije novog pokušaja trebaju se nakratko odmoriti.
  Nakon završetka testiranja mirisa ocjenjivači trebaju ocijeniti osjećaje izazvane u usnoj šupljini (cjelokupni retronazalni doživljaj dobiven mirisom, okusom i dodirom). U tu svrhu trebaju uzeti mali gutljaj ulja od približno 3 ml. Iznimno je važno ulje rasporediti po cijeloj usnoj šupljini, od prednjeg dijela usta i jezika, sa strane i do stražnjeg dijela pa sve do nepca i grla jer je poznato da intenzitet percepcije okusa i osjetilni doživljaj varira ovisno o dijelu jezika, nepca i grla.
  Treba istaknuti da je od ključne važnosti rasporediti dovoljnu količinu ulja vrlo polako preko stražnje strane jezika prema grlu i da se istodobno ocjenjivač koncentrira na redoslijed kojim se javljaju gorki i oštri podražaji. U protivnome bi oba ta podražaja kod nekih ulja mogla proći nezamijećeno ili bi pak podražaj oštrine mogao prikriti gorčinu.
  Uvlačenje kratkih uzastopnih udisaja kroz usta omogućava organoleptičkom ocjenjivaču ne samo da dobro rasporedi uzorak po cijeloj usnoj šupljini, već i da uoči hlapive aromatske sastojke u stražnjem dijelu nosa forsirajući upotrebu ovog kanala.
  Trebalo bi razmotriti i osjetilni doživljaj oštrine. U tu se svrhu preporučuje progutati ulje. |
| --- | --- |

9.1.1.

Ocjenjivači trebaju uzeti čašu, koju pritom trebaju držati poklopljenom staklenim poklopcem, i lagano je nagnuti; zatim je u tom položaju trebaju potpuno zarotirati tako da tekućina obloži čim veću unutarnju površinu čaše. Nakon što je ovaj korak završen, trebaju otklopiti čašu i mirisati uzorak polaganim i dubokim udisajima kako bi ocijenili ulje. Mirisanje ne bi trebalo trajati dulje od 30 sekundi. Ako u tom roku ne dođu do zaključka, prije novog pokušaja trebaju se nakratko odmoriti.

Nakon završetka testiranja mirisa ocjenjivači trebaju ocijeniti osjećaje izazvane u usnoj šupljini (cjelokupni retronazalni doživljaj dobiven mirisom, okusom i dodirom). U tu svrhu trebaju uzeti mali gutljaj ulja od približno 3 ml. Iznimno je važno ulje rasporediti po cijeloj usnoj šupljini, od prednjeg dijela usta i jezika, sa strane i do stražnjeg dijela pa sve do nepca i grla jer je poznato da intenzitet percepcije okusa i osjetilni doživljaj varira ovisno o dijelu jezika, nepca i grla.

Treba istaknuti da je od ključne važnosti rasporediti dovoljnu količinu ulja vrlo polako preko stražnje strane jezika prema grlu i da se istodobno ocjenjivač koncentrira na redoslijed kojim se javljaju gorki i oštri podražaji. U protivnome bi oba ta podražaja kod nekih ulja mogla proći nezamijećeno ili bi pak podražaj oštrine mogao prikriti gorčinu.

Uvlačenje kratkih uzastopnih udisaja kroz usta omogućava organoleptičkom ocjenjivaču ne samo da dobro rasporedi uzorak po cijeloj usnoj šupljini, već i da uoči hlapive aromatske sastojke u stražnjem dijelu nosa forsirajući upotrebu ovog kanala.

Trebalo bi razmotriti i osjetilni doživljaj oštrine. U tu se svrhu preporučuje progutati ulje.

| 9.1.2. | Prilikom organoleptičkog ocjenjivanja djevičanskog maslinova ulja preporučuje se ocjenjivanje najviše ČETIRI UZORKA u svakoj sesiji s najviše tri sesije dnevno kako bi se izbjegli kontrastni učinci koji bi mogli nastati neposrednim kušanjem drugih uzoraka.
  Budući da uzastopno ocjenjivanje dovodi do zamora ili smanjuje osjetljivost, potrebno je koristiti neko sredstvo koje će iz usta odstraniti ostatke ulja iz prethodnog ocjenjivanja.
  Preporučuje se mala kriška jabuke koju se nakon žvakanja može ispljunuti u pljuvačnicu. Nakon tog se usta isperu s malo vode sobne temperature. Između završetka jedne sesije i početka druge mora proteći barem 15 minuta. |
| --- | --- |

9.1.2.

Prilikom organoleptičkog ocjenjivanja djevičanskog maslinova ulja preporučuje se ocjenjivanje najviše ČETIRI UZORKA u svakoj sesiji s najviše tri sesije dnevno kako bi se izbjegli kontrastni učinci koji bi mogli nastati neposrednim kušanjem drugih uzoraka.

Budući da uzastopno ocjenjivanje dovodi do zamora ili smanjuje osjetljivost, potrebno je koristiti neko sredstvo koje će iz usta odstraniti ostatke ulja iz prethodnog ocjenjivanja.

Preporučuje se mala kriška jabuke koju se nakon žvakanja može ispljunuti u pljuvačnicu. Nakon tog se usta isperu s malo vode sobne temperature. Između završetka jedne sesije i početka druge mora proteći barem 15 minuta.

9.2.   Način na koji ocjenjivači upotrebljavaju obrazac za ocjenjivanje

Obrazac za ocjenjivanje koji koriste ocjenjivači detaljno je prikazan na Slici 1. ovog Priloga.

Svaki ocjenjivač u komisiji treba pomirisati i zatim kušati (1) razmatrano ulje. Oni zatim na skali od 10 cm prikazanoj na predmetnom obrascu za ocjenjivanje označavaju intenzitet svakog negativnog i pozitivnog svojstva.

Ako ocjenjivač zamijeti negativna svojstva koja nisu navedena u odjeljku 4., navodi ih pod naslovom „ostalo” koristeći izraz ili izraze koji najpreciznije opisuju ta svojstva.

9.3.   Način na koji predsjednik komisije upotrebljava podatake

Predsjednik komisije skuplja obrasce za ocjenjivanje koje je ispunio svaki ocjenjivač i pregledava intenzitete označene za pojedina svojstva. Ako uoče ikakvu nepravilnost, pozivaju ocjenjivača da ponovno pregleda svoj obrazac za ocjenjivanje i, ako je potrebno, ponovi testiranje.

Predsjednik komisije unosi podatke ocjenjivanja od svakog člana komisije u računalni program poput onoga propisanog normom IOC/T.20/dok. br. 15.) radi statističkog izračunavanja rezultata analize, na temelju izračuna njihovog medijana. Vidi odjeljke 9.4. i Dodatak ovom Prilogu. Podaci za dotični uzorak upisuju se s pomoću matrice koja se sastoji od 9 stupaca koji predstavljaju 9 senzornih svojstava i n linija koje predstavljaju n članova komisije.

Kad se zamijeti mana i nju pod naslov „ostalo” navede najmanje 50 % članova komisije, predsjednik komisije treba izračunati medijan te mane i napraviti odgovarajuću klasifikaciju.

Vrijednost grubog koeficijenta varijacije kojim se utvrđuje klasifikacija (nedostatak najvećeg intenziteta i svojstva voćnosti) ne smije biti veći od 20 %.

U suprotnom predsjednik komisije mora ponoviti ocjenjivanje specifičnog uzorka u drugoj sesiji ocjenjivanja.

Ako se to često događa, predsjedniku se komisije preporučuje da ocjenjivačima pruži dodatnu obuku (IOC/T.20/dok. br. 14, § 5.) i da upotrijebi indeks ponovljivosti i indeks odstupanja kako bi provjerio rad komisije (IOC/T.20/Doc. br. 14, § 6.).

9.4.   Klasifikacija ulja

Ulje se razvrstava kako slijedi u skladu s medijanom mana i medijanom voćnosti. Medijan mana definiran je kao medijan mane koja se osjeća najvećim intenzitetom. Medijan mana i medijan voćnosti izražavaju se do jednog decimalnog mjesta.

Ulje se razvrstava uspoređujući vrijednost medijana mana i medijana voćnosti s referentnim intervalima navedenima u nastavku. U obzir je uzeta i pogreška metode prilikom utvrđivanja ograničenja tih intervala koji se stoga smatraju apsolutnima. Programskim paketima omogućuje se prikaz razvrstavanja u obliku statističke tablice ili grafa.

| (a) | Ekstra djevičansko maslinovo ulje: medijan mana je 0 i medijan voćnosti je iznad 0; |
| --- | --- |

(a)

Ekstra djevičansko maslinovo ulje: medijan mana je 0 i medijan voćnosti je iznad 0;

| (b) | Djevičansko maslinovo ulje: medijan mana je iznad 0 ali ne veći od 3,5 i medijan voćnosti je iznad 0; |
| --- | --- |

(b)

Djevičansko maslinovo ulje: medijan mana je iznad 0 ali ne veći od 3,5 i medijan voćnosti je iznad 0;

| (c) | Maslinovo ulje lampante: medijan mana je iznad 3,5 ili medijan mana je manji ili jednak 3,5 a medijan voćnosti je jednak 0. |
| --- | --- |

(c)

Maslinovo ulje lampante: medijan mana je iznad 3,5 ili medijan mana je manji ili jednak 3,5 a medijan voćnosti je jednak 0.

Napomena 1.:

Kad je medijan svojstva oštrine i/ili gorčine veći od 5,0, predsjednik komisije to navodi na potvrdi o ocjenjivanju.

Slika 1.

OBRAZAC ZA OCJENJIVANJE DJEVIČANSKOG MASLINOVA ULJA

| Intenzitet percepcije mana |
| --- |
| Pljesnivo/blatno (2) | | |
| Ustajalo/vlažno/zemljasto (2) | | |
| Vinski/octikavo
  kiselo/kiselkasto (2) | | |
| Smrznute masline
  (mokro drvo) | | |
| Užeglo | | |
| Ostala negativna svojstva: | | |
| Opis: | Metalno  Sijeno  Crvljivo  Grubo 
  Salamura  Zagrijano ili zagoreno  Biljna voda 
  Oporo  Krastavci  Strojno ulje  |
| Intenzitet percepcije pozitivnih svojstava |
| Voćno: | | |
| | Zeleno  | Zrelo  |
| Gorko | | |
| Oštro | | |
| | | |
| Ime ocjenjivača: | | Šifra ocjenjivača: |
| Oznaka uzorka: | Potpis: |

Intenzitet percepcije mana

Pljesnivo/blatno (2)

Ustajalo/vlažno/zemljasto (2)

Vinski/octikavo

kiselo/kiselkasto (2)

Smrznute masline

(mokro drvo)

Užeglo

Ostala negativna svojstva:

Opis:

Metalno  Sijeno  Crvljivo  Grubo 

Salamura  Zagrijano ili zagoreno  Biljna voda 

Oporo  Krastavci  Strojno ulje 

Intenzitet percepcije pozitivnih svojstava

Voćno:

Zeleno 

Zrelo 

Gorko

Oštro

Ime ocjenjivača:

Šifra ocjenjivača:

Oznaka uzorka:

Potpis:

Dodatak

Metoda izračuna medijana i intervala pouzdanosti

Medijan

Formula

Medijan se definira kao realni broj Xm za koji vrijedi da je vjerojatnost (p) da vrijednosti raspodjele (X) budu niže od tog broja (Xm) manja ili jednaka 0,5 i da je istovremeno vjerojatnost (p) da vrijednosti raspodjele (X) budu manje ili jednake Xm veća ili jednaka 0,5. Praktičnija definicija glasi da je medijan 50-i postotnik unutar distribucije brojeva u rastućem nizu. Jednostavnijim riječima, to je središnja točka posloženog skupa neparnih brojeva ili prosjek dvije središnje točke u posloženom skupu parnih brojeva.

Gruba standardna devijacija

Kako bi došli do pouzdanog procjenjivanja varijabilnosti oko prosjeka, potrebno je pozvati se na grubu standardnu devijaciju kako se procjenjuje prema Stuartu i Kendallu (4). Formula daje asimptotsku grubu standardnu devijaciju, tj. grubu procjenu varijabilnosti razmatranih podataka pri čemu je N broj očitanja, a IQR međukvartilni interval koji obuhvaća točno 50 % slučajeva u dotičnoj raspodjeli vjerojatnosti.

Formula

Međukvartilni interval izračunava se izračunom najveće razlike između 75-tog i 25-tog postotnika.

Formula

Pri čemu je postotnik ona vrijednost Xpc za koju vrijedi da je vjerojatnost (p) da vrijednosti raspodjele budu manje od Xpc niža ili jednaka specifičnom postotku i da je istovremeno vjerojatnost (p) da vrijednosti raspodjele budu manje ili jednake Xpc veća ili jednaka tom specifičnom postotku. Postotak ukazuje na odabrani dio distribucije. U slučaju medijana on iznosi 50/100.

Formula

Radi praktičnosti, postotnik je ona vrijednost raspodjele koja odgovara specifičnoj površini ispod krivulje distribucije ili gustoće. Na primjer, 25. postotnik predstavlja vrijednost distribucije koja odgovara površini od 0,25 ili 25/100.

U ovoj su metodi postotnici izračunati na temelju stvarnih vrijednosti koje se pojavljuju u matrici podataka (postupak izračuna postotnika).

Grubi koeficijent varijacije (%)

CVr% predstavlja čisti broj koji ukazuje na postotak varijabilnosti analiziranog skupa brojeva. Iz tog je razloga on posebno koristan za ispitivanje pouzdanosti ocjenjivača u komisiji.

Formula

Intervali pouzdanosti medijana od 95 %

Intervali pouzdanosti od 95 % (vrijednost greške prve vrste koja iznosi 0,05 ili 5 %) predstavlja interval unutar kojeg bi vrijednost medijana mogla varirati kada bi bilo moguće ocjenjivanje ponoviti bezbroj puta. Praktično predstavlja interval varijabilnosti ocjenjivanja u danim uvjetima rada krenuvši od pretpostavke da ga je moguće ponoviti mnogo puta. Kao i kod CVr%, interval pomaže u procjeni pouzdanosti ocjenjivanja.

Formula

Formula

pri čemu je C = 1,96 za interval pouzdanosti na razini od 95 %.

Primjer izračuna naveden je u Prilogu I. normi IOC/T 20/dok. br. 15.

Literatura

| (1) | Wilkinson, L., 1990. Systat: The system for statistics. Evanston, IL.SYSTAT Inc. |
| --- | --- |

(1)

Wilkinson, L., 1990. Systat: The system for statistics. Evanston, IL.SYSTAT Inc.

| (2) | Cicchitelli, G., 1984. Probabilità e Statistica. Maggioli Editore, Rimini. |
| --- | --- |

(2)

Cicchitelli, G., 1984. Probabilità e Statistica. Maggioli Editore, Rimini.

| (3) | Massart, D.L.; Vandeginste, B.G.M.; Deming, Y.; Michotte, L., 1988. Chemometrics. A textbook. Elsevier. Amsterdam. |
| --- | --- |

(3)

Massart, D.L.; Vandeginste, B.G.M.; Deming, Y.; Michotte, L., 1988. Chemometrics. A textbook. Elsevier. Amsterdam.

| (4) | Kendall, M.G.; Stuart, A., 1967. The advanced theory of statistics. Vol. 1. Hafner Publishing Co. |
| --- | --- |

(4)

Kendall, M.G.; Stuart, A., 1967. The advanced theory of statistics. Vol. 1. Hafner Publishing Co.

| (5) | McGill, R.; Tukey, J.W.; Larsen, W.A. 1978. Variation of Box Plots. The American Statistician, 32, (2), 12.-16. |
| --- | --- |

(5)

McGill, R.; Tukey, J.W.; Larsen, W.A. 1978. Variation of Box Plots. The American Statistician, 32, (2), 12.-16.

| (6) | IOC/T.28/dok. br. 1., rujan 2007, Vodič za akreditaciju laboratorija za senzorsko ocjenjivanje posebno u vezi s djevičanskim maslinovim uljem u skladu s normom ISO/IEC 17025:2005. |
| --- | --- |

(6)

IOC/T.28/dok. br. 1., rujan 2007, Vodič za akreditaciju laboratorija za senzorsko ocjenjivanje posebno u vezi s djevičanskim maslinovim uljem u skladu s normom ISO/IEC 17025:2005.

| (7) | IOC/T.20/dok. br. 14. |
| --- | --- |

(7)

IOC/T.20/dok. br. 14.

| (8) | IOC/T.20/dok. br. 15. |
| --- | --- |

(8)

IOC/T.20/dok. br. 15.

| (9) | ISO/IEC 17025:05. |
| --- | --- |

(9)

ISO/IEC 17025:05.

---

(1)  Mogu odustati od kušanja ulja kad primijete bilo kakvo intenzivno negativno svojstvo izravno njuhom kada će tu iznimnu okolnost zabilježiiti na obrascu za ocjenjivanje.

1

(2)  Izbrisati prema potrebi

2

Izbrisati prema potrebi

---

PRILOG VI.

„PRILOG XXa

METODA OTKRIVANJA STRANIH ULJA U MASLINOVIM ULJIMA

1.   PODRUČJE PRIMJENE

Ova se metoda koristi za otkrivanje prisutnosti stranih ulja u maslinovim uljima. U maslinovim uljima mogu se otkriti biljna ulja s visokim linolnim udjelom (soja, repica, suncokret, itd.) i neka biljna ulja s visokim oleinskim udjelom – poput lješnjaka, suncokreta s visokim oleinskim udjelom i ulja komine maslina. Otkrivena razina ovisi o vrsti stranog ulja i sorti masline. Za ulje od lješnjaka, uobičajena razina otkrivanja je između 5 i 15 %. Metodom se ne može utvrditi vrsta otkrivenog ulja i njome se samo ukazuje na to je li maslinovo ulje autentično ili nije.

2.   NAČELO

Ulje se pročišćava ekstrakcijom na čvrstu fazu (SPE) na silikagel ulošcima. Sastav triacilglicerola (TAG) određuje se visokorazlučivom tekućinskom kromatografijom obrnutih faza koristeći detektor indeksa refrakcije i propionitril kao mobilnu fazu. Metil esteri masnih kiselina (FAME) pripremaju se od pročišćenih ulja metiliranjem s hladnom otopinom KOH-a u metanolu (Dodatak X. B) i zatim se kapilarnom plinskom kromatografijom analiziraju esteri koristeći visokopolarne kolone (Prilog X. A). Teoretski sastav triacilglicerola izračunava se iz sastava masnih kiselina računalnim programom preuzimanjem 1,3-nasumične i 2-nasumične raspodjele masnih kiselina u triacilglicerolu, s ograničenjima za zasićene masne kiseline na 2-položaju. Metoda izračuna je izmjena postupka opisanog u Prilogu XVIII. Iz teoretskog i eksperimentalnog (HPLC) sastava triacilglicerola izračunava se nekoliko matematičkih algoritama i dobivene se vrijednosti uspoređuju s onima sadržanima u bazi podataka izgrađenoj od autentičnih maslinovih ulja.

3.   MATERIJALI I REAGENSI

3.1.   Pročišćavanje ulja

| 3.1.1. | Vakuumska tikvica 25 ml. |
| --- | --- |

3.1.1.

Vakuumska tikvica 25 ml.

| 3.1.2. | Staklene epruvete volumena 5 ml s navojnim čepom i čepovi s PTFE spojem. |
| --- | --- |

3.1.2.

Staklene epruvete volumena 5 ml s navojnim čepom i čepovi s PTFE spojem.

| 3.1.3. | Silikagel ulošci, 1 g (6 ml) za ekstrakciju na čvrstu fazu ( na primjer, Waters, Massachusetts, SAD). |
| --- | --- |

3.1.3.

Silikagel ulošci, 1 g (6 ml) za ekstrakciju na čvrstu fazu ( na primjer, Waters, Massachusetts, SAD).

| 3.1.4. | n-heksan, analitičke čistoće. |
| --- | --- |

3.1.4.

n-heksan, analitičke čistoće.

| 3.1.5. | Smjesa otapala heksana i etil etera (87:13, v/v). |
| --- | --- |

3.1.5.

Smjesa otapala heksana i etil etera (87:13, v/v).

| 3.1.6. | N-heptan, analitičke čistoće. |
| --- | --- |

3.1.6.

N-heptan, analitičke čistoće.

| 3.1.7. | Aceton, analitičke čistoće. |
| --- | --- |

3.1.7.

Aceton, analitičke čistoće.

3.2.   HPLC analiza triacilglicerola

| 3.2.1. | Mikro štrcaljke (50 μL) i igle za injektiranje za HPLC. |
| --- | --- |

3.2.1.

Mikro štrcaljke (50 μL) i igle za injektiranje za HPLC.

| 3.2.2. | Propionitril, super čistoće ili čistoće za HPLC (na primjer, ROMIL, Cambridge, Ujedinjena Kraljevina) koji se koristi kao mobilna faza. |
| --- | --- |

3.2.2.

Propionitril, super čistoće ili čistoće za HPLC (na primjer, ROMIL, Cambridge, Ujedinjena Kraljevina) koji se koristi kao mobilna faza.

| 3.2.3. | Kolona HPLC (unutarnjeg promjera 25 cm x 4 mm) s RP-18 fazom (veličina čestica 4 μm) |
| --- | --- |

3.2.3.

Kolona HPLC (unutarnjeg promjera 25 cm x 4 mm) s RP-18 fazom (veličina čestica 4 μm)

3.3.   Pripremanje metil estera masnih kiselina

(vidi Dodatak X. B)

| 3.3.1. | Metanol koji ne sadržava više od 0,5 % vode. |
| --- | --- |

3.3.1.

Metanol koji ne sadržava više od 0,5 % vode.

| 3.3.2. | Heptan, analitičke čistoće. |
| --- | --- |

3.3.2.

Heptan, analitičke čistoće.

| 3.3.3. | 2 N otopina kalijevog hidroksida u metanolu. Otopiti 1,1 g kalijevog hidroksida u 10 ml metanola. |
| --- | --- |

3.3.3.

2 N otopina kalijevog hidroksida u metanolu. Otopiti 1,1 g kalijevog hidroksida u 10 ml metanola.

| 3.3.4. | Staklene epruvete s navojnim poklopcem i čepovi volumena 5 ml sa zglobom PTFE. |
| --- | --- |

3.3.4.

Staklene epruvete s navojnim poklopcem i čepovi volumena 5 ml sa zglobom PTFE.

3.4.   GC analiza FAME-a

(Vidi metodu za određivanje trans-nezasićenih masnih kiselina kapilarnom plinskom kromatografijom utvrđenu u Prilogu X. A).

| 3.4.1. | Mikro štrcaljke (5 μL) i igle za GC injektiranje. |
| --- | --- |

3.4.1.

Mikro štrcaljke (5 μL) i igle za GC injektiranje.

| 3.4.2. | Vodik ili helij kao plinovi nosači. |
| --- | --- |

3.4.2.

Vodik ili helij kao plinovi nosači.

| 3.4.3. | Vodik i kisik za detektor FID. |
| --- | --- |

3.4.3.

Vodik i kisik za detektor FID.

| 3.4.4. | Dušik ili helij kao pomoćni plin nosač. |
| --- | --- |

3.4.4.

Dušik ili helij kao pomoćni plin nosač.

| 3.4.5. | Kvarcna kapilarna kolona (unutarnjeg promjera 50 – 60 m x 0,25 – 0,30 mm) obložena cijanopropilpolisiloksan ili cijanopropilfenilsiloksan fazama (SP-2380 ili slično) debljine filma 0,20-0,25 μm. |
| --- | --- |

3.4.5.

Kvarcna kapilarna kolona (unutarnjeg promjera 50 – 60 m x 0,25 – 0,30 mm) obložena cijanopropilpolisiloksan ili cijanopropilfenilsiloksan fazama (SP-2380 ili slično) debljine filma 0,20-0,25 μm.

4.   APARATURA

| 4.1. | Vakuumska aparatura za ekstrakciju na čvrstoj fazi. |
| --- | --- |

4.1.

Vakuumska aparatura za ekstrakciju na čvrstoj fazi.

| 4.2. | Rotacijski isparivač. |
| --- | --- |

4.2.

Rotacijski isparivač.

| 4.3. | Oprema HPLC koja se sastoji od:






  4.3.1. | Otplinjač za mobilnu fazu. |
| --- | --- | --- |

4.3.

Oprema HPLC koja se sastoji od:

4.3.1.

Otplinjač za mobilnu fazu.

| 4.3.2. | Ventil injektora Rheodyne s petljom 10 μl. |
| --- | --- |

4.3.2.

Ventil injektora Rheodyne s petljom 10 μl.

| 4.3.3. | Visokotlačna pumpna jedinica. |
| --- | --- |

4.3.3.

Visokotlačna pumpna jedinica.

| 4.3.4. | Termostatska peć za HPLC kolonu koja ima sposobnost održavanja temperature ispod sobne (15-20 °C), (na primjer, tipa Peltier). |
| --- | --- |

4.3.4.

Termostatska peć za HPLC kolonu koja ima sposobnost održavanja temperature ispod sobne (15-20 °C), (na primjer, tipa Peltier).

| 4.3.5. | Detektor indeksa refrakcije. |
| --- | --- |

4.3.5.

Detektor indeksa refrakcije.

| 4.3.6. | Kompjuterizirani sustav prikupljanja podataka s integracijskim programom. |
| --- | --- |

4.3.6.

Kompjuterizirani sustav prikupljanja podataka s integracijskim programom.

| 4.4 | Oprema za kapilarnu plinsku kromatografiju opisanu u Prilogu X. A, koja ima:






  4.4.1. | Razdjelni injektor. |
| --- | --- | --- |

4.4

Oprema za kapilarnu plinsku kromatografiju opisanu u Prilogu X. A, koja ima:

4.4.1.

Razdjelni injektor.

| 4.4.2. | Plameno-ionizacijski detektor (FID). |
| --- | --- |

4.4.2.

Plameno-ionizacijski detektor (FID).

| 4.4.3. | Peć s programibilnom temperaturom. |
| --- | --- |

4.4.3.

Peć s programibilnom temperaturom.

| 4.4.4. | Kompjuterizirani sustav prikupljanja podataka s integracijskim programom. |
| --- | --- |

4.4.4.

Kompjuterizirani sustav prikupljanja podataka s integracijskim programom.

| 4.5. | Računalo s programom Microsoft EXCEL. |
| --- | --- |

4.5.

Računalo s programom Microsoft EXCEL.

5.   ANALITIČKI POSTUPAK

5.1.   Pročišćavanje ulja

SPE silikagel uložak stavi se u vakuumski instrument za eluaciju i ispere pod vakumom sa 6 ml heksana. Vakuum se ispušta kako bi se spriječilo sušenje kolone a tikvica se postavi ispod uloška. Otopina ulja (približno 0,12 g) u 0,5 ml heksana stavi se u kolonu i otopina se provuče i zatim eluira s 10 ml smjese otapala (3.1.5.) heksan-etil etera (87:12 v/v) pod vakuumom. Eluirano otapalo se homogenizira i približno polovina volumena se prelije u drugu tikvicu. Obje se otopine odvojeno uparuju do suha u rotirajućem isparivaču pod smanjenim pritiskom pri sobnoj temperaturi. Za analizu triacilglicerola se jedan od ostataka otopi u 1 ml acetona (vidi točku 5.2. stavak 1.) i ulije u staklenu epruvetu s navojnim poklopcem volumena 5 ml. Drugi se ostatak otopi u 1 ml n-heptana i ulije u drugu staklenu epruvetu s navojnim poklopcem volumena 5 ml za pripremu metil estera masnih kiselina.

Napomena: Pročišćavanje ulja može se postići upotrebom silikagel kolone, kao što je opisano u metodi IUPAC 2.507.

5.2.   HPLC analiza triacilglicerola

Postaviti HPLC sustav, održavajući temperaturu kolone na 20 % i koristeći propionitril kao mobilnu fazu protoka 0,6 ml/min. Kad je bazna linija stabilna, pokrenuti injektiranje otapala, a ako se na baznoj liniji javi smetnja u području od 12 do 25 min, koristiti drugu vrstu acetona ili smjese propionitrila i acetona (25:75) kako bi otopili uzorak.

Napomena: Neke vrste acetona uzrokuju smetnje na baznoj liniji u prethodno navedenom području.

Injektirati 10 μl alikvote otopine pročišćenog ulja u acetonu (5 %). Pokretanje traje približno 60 min. Temperatura peći i/ili protok moraju biti postavljeni tako da se dobije kromatogram sličan onom prikazanom na Slici 1. gdje trilinolein (pik 1) eluira na 15,5 min i razdvajanje između parova LLL/OLLn (pik 1 i 2) i OLL/OOLn (pik 4 i 5) su dobri.

Visina pika 2 (OLLn+PoLL) mora dosegnuti najmanje 3 % pune skale.

5.3.   Pripremanje metil estera masnih kiselina

Dodati 0,1 ml 2 N otopine kalijevog hidroksida u metanolu otopini pročišćenog ulja u 1 ml n-heptana. Staviti čep na epruvetu i čvrsto ga zaviti. Snažno protresti epruvetu 15 sekundi i ostaviti da se taloži dok gornji sloj ne postane bistar (5 minuta). Otopina n-heptana spremna je za injektiranje u plinski kromatograf. Otopina može stajati na sobnoj temperaturi najviše 12 sati.

5.4.   GC analiza metilnih estera masnih kiselina

Treba se koristiti postupak opisan u metodi za određivanje trans-nezasićenih masnih kiselina (vidi Dodatak X. A).

GC sustav postavljen je na temperaturu peći od 165 °C. Preporučena temperatura peći je izotermalna 10 min na 165 °C, zatim se povisuje na 200 °C 1,5 °C/min. Preporučuje se temperatura injektora između 220 °C i 250 °C kako bi se stvaranje trans-masnih kiselina svelo na najmanju mjeru (vidi Prilog X. A). Temperatura detektora: 250 °C. Kao plin nosač moraju se koristiti vodik ili helij s pritiskom od približno 130 kPa na vrhu kolone. Volumen injektiranja 1μl razdjelnim injektiranjem.

Mora se dobiti GC profil sličan onom prikazanom na Slici 2. Posebnu pozornost treba obratiti na razdvajanje između C18:3 i C20:1 (pik C18:3 mora se pojaviti prije C20:1). Kako vi se ostvarili ti uvjeti, početna temperatura i/ili pritisak na vrhu kolone moraju biti optimizirani. Prilagodite uvjete injektiranja (temperaturu, omjer razdvajanja i volumen injektiranja) kako biste na najmanju mjeru sveli razlikovanje palmitinske i palmitoleinske kiseline.

Visina pika C20:0 mora biti otprilike 20 % pune skale kako bi se kvantificirali transizomeri. Ako se pik C18:0 poremeti, smanjite količinu uzorka.

6.   INTEGRACIJA KROMATOGRAFSKIH PIKOVA

6.1.   HPLC kromatogram

Na Slici 1. prikazan je uobičajeni HPLC kromatogram triacilglicerola pročišćenog maslinova ulja. Za integraciju pika moraju se zacrtati tri bazne linije: prva između početka pika 1 i kraja pika 3, druga između početka pika 4 i doline prije pika 8, treća između doline koja prethodi piku 8 i kraja pika 18.

Ukupna površina je zbroj područja svih pikova (identificiranih ili neidentificiranih) od pika 1 do pika 18. Postotak svakog pika zadan je kao

Formula

Postotke treba iskazati s dva decimalna broja.

6.2.   GC kromatogram

Na Slici 2. prikazan je GC kromatogram alkil estera masnih kiselina dobivenih od pročišćenog maslinova ulja. Moraju se izračunati postotci sljedećih masnih kiselina:

| Palmitinska; | P (C16:0) | = | metil ester + etil ester |
| --- | --- | --- | --- |
| Stearinska; | S (C18:0) | = | metil ester |
| Palmitoleinska; | Po (C16:1) | = | zbroj metil estera dva cis-izomera |
| Oleinska; | O (C18:1) | = | zbroj metil estera dva cis-izomera + etil ester + trans-izomeri |
| Linolna; | L (C18:2) | = | metil ester + etil ester + trans-izomeri |
| Linolenska; | Ln (C18:3) | = | metil ester + trans-izomeri |
| Arahinska; | A (C20:0) | = | metil ester |
| Eikozenska (gondoinska); | G (C20:1) | = | metil ester |

Palmitinska;

P (C16:0)

=

metil ester + etil ester

Stearinska;

S (C18:0)

=

metil ester

Palmitoleinska;

Po (C16:1)

=

zbroj metil estera dva cis-izomera

Oleinska;

O (C18:1)

=

zbroj metil estera dva cis-izomera + etil ester + trans-izomeri

Linolna;

L (C18:2)

=

metil ester + etil ester + trans-izomeri

Linolenska;

Ln (C18:3)

=

metil ester + trans-izomeri

Arahinska;

A (C20:0)

=

metil ester

Eikozenska (gondoinska);

G (C20:1)

=

metil ester

Etil esteri i esteri trans-izomera mogu izostati u GC kromatogramu.

Ukupno područje (AT) zbroj je svih pikova koji se pojavljuju u kromatogramu od C14:0 do C24:0, osim onih koji odgovaraju skvalenu. Postotak svakog pika izračunava se na sljedeći način:

Formula

Rezultate treba izraziti s dva decimalna mjesta.

Za izračune računalnim programima nije potrebno normalizirati na 100 jer je to automatski.

Slika 1.

HPLC kromatogram TAG-ova djevičanskog maslinova ulja „Chamlali”. Glavne sastavnice kromatografskih pikova

Tablica 1.

Podaci o ponovljivosti određivanja TAG-ova djevičanskog maslinova ulja HPLC-om na temperaturi kolone od 20 °C i koristeći propionitril kao mobilnu fazu

| ECN | pikovi HPLC-a | TAG-ovi | Uzorak 1. | Uzorak 2. | Uzorak 3. | Uzorak 4. | Uzorak 5. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosjek (%) | RSDr (%) | Prosjek (%) | RSDr (%) | Prosjek (%) | RSDr (%) | Prosjek (%) | RSDr (%) | Prosjek (%) | RSDr (%) |
| 42 | 1 | LLL | 0,020 | 7,23 | 0,066 | 5,18 | 0,095 | 4,10 | 0,113 | 0,95 | 0,34 | 1,05 |
| 2 | OLLn+ PoLL | 0,085 | 7,44 | 0,24 | 1,78 | 0,26 | 2,25 | 0,35 | 2,02 | 0,50 | 2,83 |
| 3 | PLLn | 0,023 | 15,74 | 0,039 | 5,51 | 0,057 | 5,62 | 0,082 | 4,35 | 0,12 | 6,15 |
| 44 | 4 | OLL | 0,47 | 1,52 | 1,53 | 0,42 | 2,62 | 0,98 | 3,35 | 1,05 | 4,37 | 1,13 |
| 5 | OOLn+ PoOL | 1,07 | 2,01 | 1,54 | 0,46 | 1,61 | 0,71 | 1,72 | 1,07 | 1,77 | 2,40 |
| 6 | PLL+ PoPoO | 0,11 | 12,86 | 0,24 | 4,37 | 0,65 | 1,32 | 1,35 | 0,73 | 2,28 | 1,24 |
| 7 | POLn+ PpoPo+ PpoL | 0,42 | 5,11 | 0,49 | 2,89 | 0,55 | 2,01 | 0,85 | 1,83 | 1,09 | 1,96 |
| 46 | 8 | OOL+ LnPP | 6,72 | 0,63 | 8,79 | 0,31 | 11,21 | 0,42 | 13,25 | 0,33 | 15,24 | 0,23 |
| 9 | PoOO | 1,24 | 2,86 | 1,49 | 0,95 | 1,63 | 0,85 | 2,12 | 0,45 | 2,52 | 0,56 |
| 10 | SLL+ PLO | 2,70 | 0,65 | 4,05 | 0,70 | 6,02 | 0,65 | 9,86 | 0,53 | 11,53 | 0,31 |
| 11 | PoOP+ SpoL+ SOLn+ SpoPo | 0,64 | 4,42 | 0,69 | 3,02 | 0,79 | 1,23 | 1,53 | 0,89 | 1,70 | 1,66 |
| 48 | 12+13 | OOO+ PLP+ PoPP | 49,60 | 0,07 | 48,15 | 0,06 | 42,93 | 0,06 | 33,25 | 0,10 | 24,16 | 0,06 |
| 14 | SOL | 0,82 | 1,72 | 0,92 | 1,56 | 1,05 | 1,32 | 1,25 | 1,05 | 1,60 | 1,77 |
| 15 | POO | 22,75 | 0,25 | 21,80 | 0,20 | 21,05 | 0,30 | 20,36 | 0,35 | 20,17 | 0,14 |
| 50 | 16 | POP | 3,05 | 0,46 | 4,56 | 0,42 | 4,98 | 0,52 | 5,26 | 0,41 | 5,57 | 0,38 |
| 17 | SOO | 6,87 | 0,21 | 5,56 | 0,33 | 4,86 | 0,43 | 4,12 | 0,72 | 3,09 | 0,69 |
| 18 | POS+ SLS | 1,73 | 1,23 | 1,65 | 1,10 | 1,54 | 0,99 | 1,49 | 1,10 | 1,41 | 1,00 |
| n | = | 3 replike |
| RSDr | = | Relativna standardna devijacija ponovljivosti |

ECN

pikovi HPLC-a

TAG-ovi

Uzorak 1.

Uzorak 2.

Uzorak 3.

Uzorak 4.

Uzorak 5.

Prosjek (%)

RSDr (%)

Prosjek (%)

RSDr (%)

Prosjek (%)

RSDr (%)

Prosjek (%)

RSDr (%)

Prosjek (%)

RSDr (%)

42

1

LLL

0,020

7,23

0,066

5,18

0,095

4,10

0,113

0,95

0,34

1,05

2

OLLn+ PoLL

0,085

7,44

0,24

1,78

0,26

2,25

0,35

2,02

0,50

2,83

3

PLLn

0,023

15,74

0,039

5,51

0,057

5,62

0,082

4,35

0,12

6,15

44

4

OLL

0,47

1,52

1,53

0,42

2,62

0,98

3,35

1,05

4,37

1,13

5

OOLn+ PoOL

1,07

2,01

1,54

0,46

1,61

0,71

1,72

1,07

1,77

2,40

6

PLL+ PoPoO

0,11

12,86

0,24

4,37

0,65

1,32

1,35

0,73

2,28

1,24

7

POLn+ PpoPo+ PpoL

0,42

5,11

0,49

2,89

0,55

2,01

0,85

1,83

1,09

1,96

46

8

OOL+ LnPP

6,72

0,63

8,79

0,31

11,21

0,42

13,25

0,33

15,24

0,23

9

PoOO

1,24

2,86

1,49

0,95

1,63

0,85

2,12

0,45

2,52

0,56

10

SLL+ PLO

2,70

0,65

4,05

0,70

6,02

0,65

9,86

0,53

11,53

0,31

11

PoOP+ SpoL+ SOLn+ SpoPo

0,64

4,42

0,69

3,02

0,79

1,23

1,53

0,89

1,70

1,66

48

12+13

OOO+ PLP+ PoPP

49,60

0,07

48,15

0,06

42,93

0,06

33,25

0,10

24,16

0,06

14

SOL

0,82

1,72

0,92

1,56

1,05

1,32

1,25

1,05

1,60

1,77

15

POO

22,75

0,25

21,80

0,20

21,05

0,30

20,36

0,35

20,17

0,14

50

16

POP

3,05

0,46

4,56

0,42

4,98

0,52

5,26

0,41

5,57

0,38

17

SOO

6,87

0,21

5,56

0,33

4,86

0,43

4,12

0,72

3,09

0,69

18

POS+ SLS

1,73

1,23

1,65

1,10

1,54

0,99

1,49

1,10

1,41

1,00

n

=

3 replike

RSDr

=

Relativna standardna devijacija ponovljivosti

Slika 2.

GC kromatogram alkilnih estera masnih kiselina dobivenih od ulja od komine maslina transesterifikacijom s hladnom otopinom KOH-a u metanolu

7.   OTKRIVANJE STRANIH ULJA U MASLINOVIM ULJIMA

Metoda izračuna otkrivanja stranih ulja u maslinovim uljima usporedbom matematičkih algoritama s bazom podataka izgrađenom od autentičnih maslinovih ulja utvrđena je u Prilogu I. normi IOC/T.20/dok. br.25.” br. 25.”

---

| 17.12.2013 | HR | Službeni list Europske unije | L 338/68 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

HR

Službeni list Europske unije

L 338/68

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1349/2013

оd 16. prosinca 2013.

o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1234/2007 od 22. listopada 2007. o uspostavljanju zajedničke organizacije poljoprivrednih tržišta i o posebnim odredbama za određene poljoprivredne proizvode (Uredba o jedinstvenom ZOT-u) (1),

uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A. |
| --- | --- |

(1)

Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

| (2) | Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(2)

Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 16. prosinca 2013.

Za Komisiju, u ime predsjednika,

Jerzy PLEWA

Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

---

(1)  SL L 299, 16.11.2007., str. 1.

1

(2)  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

2

---

PRILOG

Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka treće zemlje (1) | Standardna uvozna vrijednost |
| 0702 00 00 | AL | 55,3 |
| IL | 200,7 |
| MA | 78,3 |
| TN | 115,1 |
| TR | 97,6 |
| ZZ | 109,4 |
| 0707 00 05 | AL | 106,5 |
| MA | 154,0 |
| TR | 141,2 |
| ZZ | 133,9 |
| 0709 93 10 | MA | 147,4 |
| TR | 145,2 |
| ZZ | 146,3 |
| 0805 10 20 | AR | 26,3 |
| TR | 57,0 |
| UY | 27,9 |
| ZA | 33,1 |
| ZZ | 36,1 |
| 0805 20 10 | MA | 63,8 |
| ZZ | 63,8 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 108,1 |
| JM | 139,0 |
| TR | 70,6 |
| ZZ | 105,9 |
| 0805 50 10 | TR | 58,8 |
| ZZ | 58,8 |
| 0808 10 80 | BA | 78,8 |
| CN | 77,6 |
| MK | 32,3 |
| NZ | 153,0 |
| US | 114,5 |
| ZZ | 91,2 |
| 0808 30 90 | TR | 120,5 |
| US | 154,6 |
| ZZ | 137,6 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka treće zemlje (1)

Standardna uvozna vrijednost

0702 00 00

AL

55,3

IL

200,7

MA

78,3

TN

115,1

TR

97,6

ZZ

109,4

0707 00 05

AL

106,5

MA

154,0

TR

141,2

ZZ

133,9

0709 93 10

MA

147,4

TR

145,2

ZZ

146,3

0805 10 20

AR

26,3

TR

57,0

UY

27,9

ZA

33,1

ZZ

36,1

0805 20 10

MA

63,8

ZZ

63,8

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

108,1

JM

139,0

TR

70,6

ZZ

105,9

0805 50 10

TR

58,8

ZZ

58,8

0808 10 80

BA

78,8

CN

77,6

MK

32,3

NZ

153,0

US

114,5

ZZ

91,2

0808 30 90

TR

120,5

US

154,6

ZZ

137,6

---

(1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EZ) br. 1833/2006 (SL L 354, 14.12.2006., str. 19.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.

---

ODLUKE

| 17.12.2013 | HR | Službeni list Europske unije | L 338/70 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

HR

Službeni list Europske unije

L 338/70

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE

оd 9. prosinca 2013.

o dodatnom financijskom doprinosu za programe nadzora i kontrole ribarstva država članica za 2013.

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2013) 8576)

(Vjerodostojni su samo tekstovi na bugarskom, danskom, engleskom, estonskom, finskom, francuskom, grčkom, hrvatskom, latvijskom, litavskom, malteškom, nizozemskom, poljskom, portugalskom, rumunjskom, španjolskom, švedskom i talijanskom jeziku)

(2013/762/EU)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća br. (EZ) 861/2006 od 22. svibnja 2006. o uspostavi financijskih mjera Zajednice za provedbu zajedničke ribarstvene politike u području prava mora (1), a posebno njezin članak 21.,

budući da:

| (1) | Na temelju zahtjeva za sufinanciranje Unije koje su države članice podnijele u okviru njihovih programa za nadzor i kontrolu ribarstva za 2013., Komisija je donijela Provedbenu odluku 2013/410/EU od 10. srpnja 2013. o financijskom doprinosu Unije za programe nadzora i kontrole ribarstva država članica za 2013. (2), nakon čega je dio raspoloživog proračuna za 2013. ostao neiskorišten. |
| --- | --- |

(1)

Na temelju zahtjeva za sufinanciranje Unije koje su države članice podnijele u okviru njihovih programa za nadzor i kontrolu ribarstva za 2013., Komisija je donijela Provedbenu odluku 2013/410/EU od 10. srpnja 2013. o financijskom doprinosu Unije za programe nadzora i kontrole ribarstva država članica za 2013. (2), nakon čega je dio raspoloživog proračuna za 2013. ostao neiskorišten.

| (2) | Taj se neiskorišteni dio proračuna za 2013. sada treba dodijeliti na temelju nove Odluke. |
| --- | --- |

(2)

Taj se neiskorišteni dio proračuna za 2013. sada treba dodijeliti na temelju nove Odluke.

| (3) | U skladu s člankom 21. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 861/2006 od država članica zatraženo je da podnesu programe povezane s dodatnim financiranjem u prioritetnim područjima koje je Komisija utvrdila u svojem dopisu državama članicama od 7. lipnja 2013., tj. projekte usmjerene na prilagodbu sustava za elektroničko bilježenje i izvještavanje (ERS) u državama članicama radi udovoljavanja budućoj obvezi iskrcavanja ukupnog ulova uključujući prilagodbu baza podataka država članica, interoperabilnost ERS-ova, mjerenje snage motora i sljedivost ribljih proizvoda. Komisija je u svojem dopisu državama članicama od 14. svibnja 2012. također utvrdila uvjete koje operateri i države članice moraju ispuniti kada ulažu u projekte povezane sa sljedivosti. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s člankom 21. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 861/2006 od država članica zatraženo je da podnesu programe povezane s dodatnim financiranjem u prioritetnim područjima koje je Komisija utvrdila u svojem dopisu državama članicama od 7. lipnja 2013., tj. projekte usmjerene na prilagodbu sustava za elektroničko bilježenje i izvještavanje (ERS) u državama članicama radi udovoljavanja budućoj obvezi iskrcavanja ukupnog ulova uključujući prilagodbu baza podataka država članica, interoperabilnost ERS-ova, mjerenje snage motora i sljedivost ribljih proizvoda. Komisija je u svojem dopisu državama članicama od 14. svibnja 2012. također utvrdila uvjete koje operateri i države članice moraju ispuniti kada ulažu u projekte povezane sa sljedivosti.

| (4) | Na toj osnovi i s obzirom na proračunska ograničenja, zahtjevi u programima financiranja Unije koji se odnose na djelovanja kao što su osposobljavanje i inicijative za jačanje svijesti o propisima zajedničke ribarstvene politike odbijeni su jer nisu posvećeni prethodno utvrđenim prioritetnim područjima. Zbog proračunskih ograničenja nisu prihvaćeni svi projekti u programima unutar prioritetnih područja koje je utvrdila Komisija. Komisija je morala odabrati projekte koji će biti sufinancirani na temelju ocjene njihove sukladnosti s utvrđenim prioritetima. |
| --- | --- |

(4)

Na toj osnovi i s obzirom na proračunska ograničenja, zahtjevi u programima financiranja Unije koji se odnose na djelovanja kao što su osposobljavanje i inicijative za jačanje svijesti o propisima zajedničke ribarstvene politike odbijeni su jer nisu posvećeni prethodno utvrđenim prioritetnim područjima. Zbog proračunskih ograničenja nisu prihvaćeni svi projekti u programima unutar prioritetnih područja koje je utvrdila Komisija. Komisija je morala odabrati projekte koji će biti sufinancirani na temelju ocjene njihove sukladnosti s utvrđenim prioritetima.

| (5) | U pogledu projekata povezanih sa sljedivosti važno je osigurati da se oni razvijaju na temelju međunarodno priznatih normi, u skladu sa zahtjevima članka 67. stavka 8. Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 404/2011 (3). |
| --- | --- |

(5)

U pogledu projekata povezanih sa sljedivosti važno je osigurati da se oni razvijaju na temelju međunarodno priznatih normi, u skladu sa zahtjevima članka 67. stavka 8. Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 404/2011 (3).

| (6) | Zahtjevi za financiranje Unije procijenjeni su u pogledu njihove usklađenosti s pravilima navedenima u Uredbi Komisije (EZ) br. 391/2007 od 11. travnja 2007. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu Uredbe Vijeća (EZ) br. 861/2006 u vezi s izdacima država članica nastalima pri provedbi sustava praćenja i nadzora koji se primjenjuju u zajedničkoj ribarstvenoj politici (4). |
| --- | --- |

(6)

Zahtjevi za financiranje Unije procijenjeni su u pogledu njihove usklađenosti s pravilima navedenima u Uredbi Komisije (EZ) br. 391/2007 od 11. travnja 2007. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu Uredbe Vijeća (EZ) br. 861/2006 u vezi s izdacima država članica nastalima pri provedbi sustava praćenja i nadzora koji se primjenjuju u zajedničkoj ribarstvenoj politici (4).

| (7) | Prikladno je odrediti maksimalne iznose i stopu financijskog doprinosa Unije u skladu s ograničenjima utvrđenima u članku 15. Uredbe (EZ) br. 861/2006 i utvrditi uvjete pod kojima se takvi doprinosi mogu odobriti. |
| --- | --- |

(7)

Prikladno je odrediti maksimalne iznose i stopu financijskog doprinosa Unije u skladu s ograničenjima utvrđenima u članku 15. Uredbe (EZ) br. 861/2006 i utvrditi uvjete pod kojima se takvi doprinosi mogu odobriti.

| (8) | Radi poticanja ulaganja u prioritetna djelovanja koja je odredila Komisija i s obzirom na negativan učinak financijske krize na proračune država članica, izdaci koji se odnose na prethodno navedena prioritetna područja trebaju imati visoku stopu sufinanciranja, u skladu s ograničenjima utvrđenima u članku 15. Uredbe (EZ) br. 861/2006. |
| --- | --- |

(8)

Radi poticanja ulaganja u prioritetna djelovanja koja je odredila Komisija i s obzirom na negativan učinak financijske krize na proračune država članica, izdaci koji se odnose na prethodno navedena prioritetna područja trebaju imati visoku stopu sufinanciranja, u skladu s ograničenjima utvrđenima u članku 15. Uredbe (EZ) br. 861/2006.

| (9) | Kako bi ispunili uvjete za financijski doprinos, projekti sufinancirani na temelju te odluke trebaju biti usklađeni sa svim odgovarajućim odredbama zakonodavstva Unije, a posebno s Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 404/2011. |
| --- | --- |

(9)

Kako bi ispunili uvjete za financijski doprinos, projekti sufinancirani na temelju te odluke trebaju biti usklađeni sa svim odgovarajućim odredbama zakonodavstva Unije, a posebno s Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 404/2011.

| (10) | Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Odbora za ribarstvo i akvakulturu, |
| --- | --- |

(10)

Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Odbora za ribarstvo i akvakulturu,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Predmet

Ovom se Odlukom predviđa dodatni financijski doprinos Unije za troškove koje snose države članice u 2013. za provedbu sustava praćenja i kontrole koji se primjenjuju u Zajedničkoj ribarstvenoj politici (ZRP) iz članka 8. stavka 1. točke (a) Uredbe (EZ) br. 861/2006. Njome se utvrđuje iznos financijskog doprinosa Unije za svaku državu članicu, stopa financijskog doprinosa Unije i uvjeti pod kojima se takav doprinos može odobriti.

Članak 2.

Pokrivanje nepodmirenih preuzetih obveza

Dotične države članice moraju izvršiti sva plaćanja za koja se traži povrat do 30. lipnja 2017. Plaćanja država članica izvršena nakon tog roka nisu prihvatljiva za ostvarivanje povrata. Odobrena sredstva iz proračuna povezana s ovom Odlukom moraju se opozvati najkasnije do 31. prosinca 2018.

Članak 3.

Nove tehnologije i IT mreže

1.   Izdaci nastali u okviru projekata iz Priloga I. koji se odnose na postavljanje novih tehnologija i uspostavljanje IT mreža kako bi se omogućilo učinkovito i sigurno prikupljanje podataka povezanih s praćenjem i upravljanje tim podacima te na kontrolu i nadzor ribolovnih aktivnosti ispunjavaju uvjete za financijski doprinos od 90 % prihvatljivih izdataka u skladu s ograničenjima utvrđenima u tom Prilogu.

2.   Što se tiče projekata sljedivosti, doprinosi EU-a ograničeni su na 1 000 000 EUR u slučaju ulaganja tijela država članica odnosno na 250 000 EUR u slučaju privatnih ulaganja. Ukupni broj projekata sljedivosti za privatne operatere ograničen je na 8 po državi članici i po odluci o financiranju.

3.   Kako bi ispunili uvjete za financijski doprinos iz stavka 2., svi projekti koji se sufinanciraju u skladu s ovom Odlukom moraju ispunjavati mjerodavne zahtjeve utvrđene Uredbom Vijeća (EZ) br. 1224/2009 (5) i Provedbenom uredbom (EU) br. 404/2011.

4.   Projekt BG/13/02, koji se odnosi na mjerače Omega, projekt EL/13/10, koji se odnosi na tabletna računala korištena za potrebe inspekcije, i projekt PT/13/08, koji se odnosi na opremu za vaganje, svi iz Priloga I., ispunjavaju uvjete za financijski doprinos od 50 % prihvatljivih izdataka u skladu s ograničenjima utvrđenima u tom Prilogu.

Članak 4.

Automatski uređaji za utvrđivanje položaja plovila

1.   Izdaci nastali u okviru projekata iz Priloga II. koji se odnose na kupovinu i postavljanje automatskih uređaja za utvrđivanje položaja plovila, a kojima se omogućuje praćenje plovila na daljinu iz centra za praćenje ribarstva s pomoću sustava praćenja plovila (VMS), ispunjavaju uvjete za financijski doprinos od 90 % prihvatljivih izdataka u skladu s ograničenjima utvrđenima u tom Prilogu.

2.   Kako bi ispunili uvjete za financijski doprinos iz stavka 1., automatski uređaji za utvrđivanje položaja plovila moraju ispunjavati zahtjeve utvrđene Provedbenom uredbom (EU) br. 404/2011.

Članak 5.

Sustavi za elektroničko bilježenje i izvještavanje

Izdaci nastali u okviru projekata iz Priloga III. koji se odnose na razvoj, kupnju i postavljanje komponenata potrebnih za sustave za elektroničko bilježenje i izvještavanje (ERS) te tehničku pomoć za te komponente kako bi se omogućila interoperabilnost ERS-ova među državama članicama te provedba obveze iskrcavanja ukupnog ulova („zabrana odbacivanja ulova”) ispunjavaju uvjete za financijski doprinos od 90 % prihvatljivih izdataka u skladu s ograničenjima utvrđenima u tom Prilogu.

Članak 6.

Pilot projekti

Izdaci nastali u okviru projekata iz Priloga V. koji se odnose na pilot-projekte za nove tehnologije nadzora i kontrole ispunjavaju uvjete za financijski doprinos od 50 % prihvatljivih izdataka u skladu s ograničenjima utvrđenima u tom Prilogu.

Članak 7.

Ukupan najveći doprinos Unije po državi članici

Planirani izdaci, njihov prihvatljivi udio i najveći doprinos Unije po državi članci utvrđuju se kako slijedi:

| (EUR) |
| --- |
| Država članica | Planirani izdaci u dodatnom nacionalnom programu za nadzor i kontrolu ribarstva | Izdaci za projekte odabrane u skladu s ovom Odlukom | Najveći doprinos Unije |
| Belgija | 430 000 | 280 000 | 252 000 |
| Bugarska | 35 791 | 35 791 | 24 031 |
| Danska | 4 195 144 | 1 251 235 | 876 285 |
| Estonija | 400 000 | 400 000 | 360 000 |
| Irska | 200 000 | 200 000 | 180 000 |
| Grčka | 228 500 | 78 500 | 50 650 |
| Španjolska | 2 989 879 | 1 037 300 | 769 570 |
| Francuska | 2 058 585 | 1 356 145 | 631 082 |
| Hrvatska | 267 490 | 267 490 | 227 400 |
| Italija | 1 850 000 | 422 000 | 379 800 |
| Cipar | 100 000 | 100 000 | 90 000 |
| Latvija | 124 038 | 124 038 | 111 634 |
| Litva | 99 919 | 99 919 | 89 927 |
| Malta | 1 470 510 | 615 000 | 553 500 |
| Poljska | 1 487 812 | 1 389 812 | 1 090 831 |
| Portugal | 443 954 | 161 500 | 143 150 |
| Rumunjska | 40 000 | 0 | 0 |
| Finska | 1 800 000 | 1 050 000 | 945 000 |
| Švedska | 2 450 000 | 1 150 000 | 1 035 000 |
| Ujedinjena Kraljevina | 31 553 | 25 710 | 23 140 |
| Ukupno | 20 703 175 | 10 044 440 | 7 833 000 |

(EUR)

Država članica

Planirani izdaci u dodatnom nacionalnom programu za nadzor i kontrolu ribarstva

Izdaci za projekte odabrane u skladu s ovom Odlukom

Najveći doprinos Unije

Belgija

430 000

280 000

252 000

Bugarska

35 791

35 791

24 031

Danska

4 195 144

1 251 235

876 285

Estonija

400 000

400 000

360 000

Irska

200 000

200 000

180 000

Grčka

228 500

78 500

50 650

Španjolska

2 989 879

1 037 300

769 570

Francuska

2 058 585

1 356 145

631 082

Hrvatska

267 490

267 490

227 400

Italija

1 850 000

422 000

379 800

Cipar

100 000

100 000

90 000

Latvija

124 038

124 038

111 634

Litva

99 919

99 919

89 927

Malta

1 470 510

615 000

553 500

Poljska

1 487 812

1 389 812

1 090 831

Portugal

443 954

161 500

143 150

Rumunjska

40 000

0

0

Finska

1 800 000

1 050 000

945 000

Švedska

2 450 000

1 150 000

1 035 000

Ujedinjena Kraljevina

31 553

25 710

23 140

Ukupno

20 703 175

10 044 440

7 833 000

Članak 8.

Adresati

Ova Odluka upućena je Kraljevini Belgiji, Republici Bugarskoj, Kraljevini Danskoj, Republici Estoniji, Irskoj, Helenskoj Republici, Kraljevini Španjolskoj, Francuskoj Republici, Republici Hrvatskoj, Talijanskoj Republici, Republici Cipar, Republici Latviji, Republici Litvi, Republici Malti, Republici Poljskoj, Portugalskoj Republici, Rumunjskoj, Republici Finskoj, Kraljevini Švedskoj te Ujedinjenoj Kraljevini Velike Britanije i Sjeverne Irske.

Sastavljeno u Bruxellesu 9. prosinca 2013.

Za Komisiju

Maria DAMANAKI

Članica Komisije

---

(1)  SL L 160, 14.6.2006., str. 1.

1

(2)  SL L 204, 31.7.2013., str. 54.

2

(3)  SL L 112, 30.4.2011., str. 1.

3

(4)  SL L 97, 12.4.2007., str. 30.

4

(5)  SL L 343, 22.12.2009., str. 1.

5

---

PRILOG I.

NOVE TEHNOLOGIJE I IT MREŽE

| (EUR) |
| --- |
| Država članica i oznaka projekta | Planirani izdaci u dodatnom nacionalnom programu za nadzor i kontrolu ribarstva | Izdaci za projekte odabrane u skladu s ovom Odlukom | Najveći doprinos Unije |
| Bugarska: |
| BG/13/02 | 20 452 | 20 452 | 10 226 |
| BG/13/03 | 15 339 | 15 339 | 13 805 |
| Međuzbroj | 35 791 | 35 791 | 24 031 |
| Danska: |
| DK/13/21 | 469 509 | 469 509 | 172 731 |
| DK/13/23 | 335 363 | 335 363 | 301 827 |
| DK/13/24 | 250 000 | 0 | 0 |
| DK/13/25 | 250 000 | 0 | 0 |
| DK/13/26 | 250 000 | 0 | 0 |
| DK/13/27 | 278 000 | 0 | 0 |
| DK/13/28 | 275 000 | 0 | 0 |
| DK/13/29 | 275 000 | 0 | 0 |
| DK/13/30 | 275 000 | 0 | 0 |
| DK/13/31 | 275 000 | 111 000 | 99 900 |
| DK/13/32 | 300 000 | 0 | 0 |
| DK/13/33 | 403 423 | 0 | 0 |
| DK/13/34 | 221 340 | 0 | 0 |
| DK/13/35 | 2 146 | 0 | 0 |
| Međuzbroj | 3 859 781 | 915 872 | 574 458 |
| Irska: |
| IE/13/04 | 200 000 | 200 000 | 180 000 |
| Međuzbroj | 200 000 | 200 000 | 180 000 |
| Grčka: |
| EL/13/10 | 50 000 | 50 000 | 25 000 |
| EL/13/11 | 28 500 | 28 500 | 25 650 |
| Međuzbroj | 78 500 | 78 500 | 50 650 |
| Španjolska: |
| ES/13/42 | 718 632 | 0 | 0 |
| ES/13/45 | 454 090 | 0 | 0 |
| ES/13/50 | 365 000 | 365 000 | 328 500 |
| ES/13/54 | 33 900 | 0 | 0 |
| ES/13/55 | 50 000 | 0 | 0 |
| ES/13/56 | 16 000 | 16 000 | 14 400 |
| ES/13/57 | 72 000 | 0 | 0 |
| Međuzbroj | 1 709 622 | 381 000 | 342 900 |
| Francuska: |
| FR/13/14 | 498 798 | 498 798 | 250 000 |
| FR/13/15 | 711 700 | 711 700 | 250 000 |
| FR/13/16 | 276 000 | 0 | 0 |
| FR/13/17 | 115 647 | 115 647 | 104 082 |
| FR/13/18 | 176 440 | 0 | 0 |
| Međuzbroj | 1 778 585 | 1 326 145 | 604 082 |
| Hrvatska: |
| HR/13/08 | 10 000 | 10 000 | 9 000 |
| HR/13/10 | 247 490 | 247 490 | 209 400 |
| Međuzbroj | 257 490 | 257 490 | 218 400 |
| Italija: |
| IT/13/10 | 450 000 | 422 000 | 379 800 |
| IT/13/11 | 1 400 000 | 0 | 0 |
| Međuzbroj | 1 850 000 | 422 000 | 379 800 |
| Latvija: |
| LV/13/04 | 124 038 | 124 038 | 111 634 |
| Međuzbroj | 124 038 | 124 038 | 111 634 |
| Litva: |
| LT/13/06 | 15 929 | 15 929 | 14 336 |
| LT/13/05 | 26 066 | 26 066 | 23 459 |
| Međuzbroj | 41 995 | 41 995 | 37 795 |
| Malta: |
| MT/13/04 | 55 510 | 0 | 0 |
| MT/13/05 | 1 400 000 | 600 000 | 540 000 |
| MT/13/06 | 15 000 | 15 000 | 13 500 |
| Međuzbroj | 1 470 510 | 615 000 | 553 500 |
| Poljska: |
| PL/13/16 | 250 000 | 152 000 | 136 800 |
| PL/13/17 | 147 512 | 147 512 | 132 761 |
| PL/13/18 | 240 300 | 240 300 | 216 270 |
| Međuzbroj | 637 812 | 539 812 | 485 831 |
| Portugal: |
| PT/13/06 | 129 200 | 111 100 | 99 990 |
| PT/13/08 | 5 500 | 5 500 | 2 750 |
| PT/13/09 | 264 354 | 0 | 0 |
| Međuzbroj | 399 054 | 116 600 | 102 740 |
| Rumunjska: |
| RO/13/18 | 40 000 | 0 | 0 |
| Međuzbroj | 40 000 | 0 | 0 |
| Finska: |
| FI/13/11 | 350 000 | 350 000 | 315 000 |
| FI/13/14 | 150 000 | 150 000 | 135 000 |
| FI/13/15 | 750 000 | 0 | 0 |
| Međuzbroj | 1 250 000 | 500 000 | 450 000 |
| Švedska: |
| SE/13/04 | 500 000 | 0 | 0 |
| SE/13/05 | 350 000 | 0 | 0 |
| SE/13/06 | 450 000 | 0 | 0 |
| SE/13/07 | 450 000 | 450 000 | 405 000 |
| SE/13/08 | 200 000 | 200 000 | 180 000 |
| Međuzbroj | 1 950 000 | 650 000 | 585 000 |
| Ujedinjena Kraljevina: |
| UK/13/05 | 9 933 | 9 933 | 8 940 |
| UK/13/06 | 1 753 | 1 753 | 1 578 |
| UK/13/07 | 5 843 | 0 | 0 |
| Međuzbroj | 17 529 | 11 686 | 10 518 |
| Ukupno | 15 700 707 | 6 215 929 | 4 711 339 |

(EUR)

Država članica i oznaka projekta

Planirani izdaci u dodatnom nacionalnom programu za nadzor i kontrolu ribarstva

Izdaci za projekte odabrane u skladu s ovom Odlukom

Najveći doprinos Unije

Bugarska:

BG/13/02

20 452

20 452

10 226

BG/13/03

15 339

15 339

13 805

Međuzbroj

35 791

35 791

24 031

Danska:

DK/13/21

469 509

469 509

172 731

DK/13/23

335 363

335 363

301 827

DK/13/24

250 000

0

0

DK/13/25

250 000

0

0

DK/13/26

250 000

0

0

DK/13/27

278 000

0

0

DK/13/28

275 000

0

0

DK/13/29

275 000

0

0

DK/13/30

275 000

0

0

DK/13/31

275 000

111 000

99 900

DK/13/32

300 000

0

0

DK/13/33

403 423

0

0

DK/13/34

221 340

0

0

DK/13/35

2 146

0

0

Međuzbroj

3 859 781

915 872

574 458

Irska:

IE/13/04

200 000

200 000

180 000

Međuzbroj

200 000

200 000

180 000

Grčka:

EL/13/10

50 000

50 000

25 000

EL/13/11

28 500

28 500

25 650

Međuzbroj

78 500

78 500

50 650

Španjolska:

ES/13/42

718 632

0

0

ES/13/45

454 090

0

0

ES/13/50

365 000

365 000

328 500

ES/13/54

33 900

0

0

ES/13/55

50 000

0

0

ES/13/56

16 000

16 000

14 400

ES/13/57

72 000

0

0

Međuzbroj

1 709 622

381 000

342 900

Francuska:

FR/13/14

498 798

498 798

250 000

FR/13/15

711 700

711 700

250 000

FR/13/16

276 000

0

0

FR/13/17

115 647

115 647

104 082

FR/13/18

176 440

0

0

Međuzbroj

1 778 585

1 326 145

604 082

Hrvatska:

HR/13/08

10 000

10 000

9 000

HR/13/10

247 490

247 490

209 400

Međuzbroj

257 490

257 490

218 400

Italija:

IT/13/10

450 000

422 000

379 800

IT/13/11

1 400 000

0

0

Međuzbroj

1 850 000

422 000

379 800

Latvija:

LV/13/04

124 038

124 038

111 634

Međuzbroj

124 038

124 038

111 634

Litva:

LT/13/06

15 929

15 929

14 336

LT/13/05

26 066

26 066

23 459

Međuzbroj

41 995

41 995

37 795

Malta:

MT/13/04

55 510

0

0

MT/13/05

1 400 000

600 000

540 000

MT/13/06

15 000

15 000

13 500

Međuzbroj

1 470 510

615 000

553 500

Poljska:

PL/13/16

250 000

152 000

136 800

PL/13/17

147 512

147 512

132 761

PL/13/18

240 300

240 300

216 270

Međuzbroj

637 812

539 812

485 831

Portugal:

PT/13/06

129 200

111 100

99 990

PT/13/08

5 500

5 500

2 750

PT/13/09

264 354

0

0

Međuzbroj

399 054

116 600

102 740

Rumunjska:

RO/13/18

40 000

0

0

Međuzbroj

40 000

0

0

Finska:

FI/13/11

350 000

350 000

315 000

FI/13/14

150 000

150 000

135 000

FI/13/15

750 000

0

0

Međuzbroj

1 250 000

500 000

450 000

Švedska:

SE/13/04

500 000

0

0

SE/13/05

350 000

0

0

SE/13/06

450 000

0

0

SE/13/07

450 000

450 000

405 000

SE/13/08

200 000

200 000

180 000

Međuzbroj

1 950 000

650 000

585 000

Ujedinjena Kraljevina:

UK/13/05

9 933

9 933

8 940

UK/13/06

1 753

1 753

1 578

UK/13/07

5 843

0

0

Međuzbroj

17 529

11 686

10 518

Ukupno

15 700 707

6 215 929

4 711 339

---

PRILOG II.

AUTOMATSKI UREĐAJI ZA UTVRĐIVANJE POLOŽAJA PLOVILA

| (EUR) |
| --- |
| država članica i oznaka projekta | Planirani izdaci u dodatnom nacionalnom programu za nadzor i kontrolu ribarstva | Izdaci za projekte odabrane u skladu s ovom Odlukom | Najveći doprinos Unije |
| Francuska: |
| FR/13/12 | 250 000 | 0 | 0 |
| Međuzbroj | 250 000 | 0 | 0 |
| UK: |
| UK/13/04 | 14 024 | 14 024 | 12 622 |
| Međuzbroj | 14 024 | 14 024 | 12 622 |
| Ukupno | 264 024 | 14 024 | 12 622 |

(EUR)

država članica i oznaka projekta

Planirani izdaci u dodatnom nacionalnom programu za nadzor i kontrolu ribarstva

Izdaci za projekte odabrane u skladu s ovom Odlukom

Najveći doprinos Unije

Francuska:

FR/13/12

250 000

0

0

Međuzbroj

250 000

0

0

UK:

UK/13/04

14 024

14 024

12 622

Međuzbroj

14 024

14 024

12 622

Ukupno

264 024

14 024

12 622

---

PRILOG III.

SUSTAVI ZA ELEKTRONIČKO BILJEŽENJE I IZVJEŠTAVANJE

| (EUR) |
| --- |
| država članica i oznaka projekta | Planirani izdaci u dodatnom nacionalnom programu za nadzor i kontrolu ribarstva | Izdaci za projekte odabrane u skladu s ovom Odlukom | Najveći doprinos Unije |
| Belgija: |
| BE/13/10 | 40 000 | 40 000 | 36 000 |
| BE/13/11 | 200 000 | 200 000 | 180 000 |
| BE/13/12 | 40 000 | 40 000 | 36 000 |
| Međuzbroj | 280 000 | 280 000 | 252 000 |
| Danska: |
| DK/13/22 | 335 363 | 335 363 | 301 827 |
| Međuzbroj | 335 363 | 335 363 | 301 827 |
| Estonija: |
| EE/13/04 | 300 000 | 300 000 | 270 000 |
| EE/13/05 | 100 000 | 100 000 | 90 000 |
| Međuzbroj | 400 000 | 400 000 | 360 000 |
| Španjolska: |
| ES/13/43 | 246 300 | 246 300 | 221 670 |
| Međuzbroj | 246 300 | 246 300 | 221 670 |
| Francuska: |
| FR/13/13 | 30 000 | 30 000 | 27 000 |
| Međuzbroj | 30 000 | 30 000 | 27 000 |
| Hrvatska: |
| HR/13/09 | 10 000 | 10 000 | 9 000 |
| Međuzbroj | 10 000 | 10 000 | 9 000 |
| Cipar: |
| CY/13/04 | 100 000 | 100 000 | 90 000 |
| Međuzbroj | 100 000 | 100 000 | 90 000 |
| Litva: |
| LT/13/04 | 57 924 | 57 924 | 52 132 |
| Međuzbroj | 57 924 | 57 924 | 52 132 |
| Poljska: |
| PL/13/14 | 350 000 | 350 000 | 315 000 |
| PL/13/15 | 100 000 | 100 000 | 90 000 |
| Međuzbroj | 450 000 | 450 000 | 405 000 |
| Portugal: |
| PT/13/07 | 44 900 | 44 900 | 40 410 |
| Međuzbroj | 44 900 | 44 900 | 40 410 |
| Finska: |
| FI/13/10 | 350 000 | 350 000 | 315 000 |
| FI/13/12 | 200 000 | 200 000 | 180 000 |
| Međuzbroj | 550 000 | 550 000 | 495 000 |
| Švedska: |
| SE/13/09 | 500 000 | 500 000 | 450 000 |
| Međuzbroj | 500 000 | 500 000 | 450 000 |
| Ukupno | 3 004 487 | 3 004 487 | 2 704 039 |

(EUR)

država članica i oznaka projekta

Planirani izdaci u dodatnom nacionalnom programu za nadzor i kontrolu ribarstva

Izdaci za projekte odabrane u skladu s ovom Odlukom

Najveći doprinos Unije

Belgija:

BE/13/10

40 000

40 000

36 000

BE/13/11

200 000

200 000

180 000

BE/13/12

40 000

40 000

36 000

Međuzbroj

280 000

280 000

252 000

Danska:

DK/13/22

335 363

335 363

301 827

Međuzbroj

335 363

335 363

301 827

Estonija:

EE/13/04

300 000

300 000

270 000

EE/13/05

100 000

100 000

90 000

Međuzbroj

400 000

400 000

360 000

Španjolska:

ES/13/43

246 300

246 300

221 670

Međuzbroj

246 300

246 300

221 670

Francuska:

FR/13/13

30 000

30 000

27 000

Međuzbroj

30 000

30 000

27 000

Hrvatska:

HR/13/09

10 000

10 000

9 000

Međuzbroj

10 000

10 000

9 000

Cipar:

CY/13/04

100 000

100 000

90 000

Međuzbroj

100 000

100 000

90 000

Litva:

LT/13/04

57 924

57 924

52 132

Međuzbroj

57 924

57 924

52 132

Poljska:

PL/13/14

350 000

350 000

315 000

PL/13/15

100 000

100 000

90 000

Međuzbroj

450 000

450 000

405 000

Portugal:

PT/13/07

44 900

44 900

40 410

Međuzbroj

44 900

44 900

40 410

Finska:

FI/13/10

350 000

350 000

315 000

FI/13/12

200 000

200 000

180 000

Međuzbroj

550 000

550 000

495 000

Švedska:

SE/13/09

500 000

500 000

450 000

Međuzbroj

500 000

500 000

450 000

Ukupno

3 004 487

3 004 487

2 704 039

---

PRILOG V.

PILOT-POJEKTI

| (EUR) |
| --- |
| Vrsta izdataka | Planirani izdaci u dodatnom nacionalnom programu za nadzor i kontrolu ribarstva | Izdaci za projekte odabrane u skladu s ovom Odlukom | Najveći doprinos Unije |
| Belgija |
| BE/13/13 | 150 000 | 0 | 0 |
| Međuzbroj | 150 000 | 0 | 0 |
| Španjolska: |
| ES/13/44 | 471 074 | 0 | 0 |
| ES/13/46 | 250 000 | 250 000 | 125 000 |
| ES/13/48 | 160 000 | 160 000 | 80 000 |
| ES/13/49 | 100 000 | 0 | 0 |
| ES/13/51 | 2 000 | 0 | 0 |
| Međuzbroj | 983 074 | 410 000 | 205 000 |
| Poljska: |
| PL/13/13 | 400 000 | 400 000 | 200 000 |
| Međuzbroj | 400 000 | 400 000 | 200 000 |
| Ukupno | 1 533 074 | 810 000 | 405 000 |

(EUR)

Vrsta izdataka

Planirani izdaci u dodatnom nacionalnom programu za nadzor i kontrolu ribarstva

Izdaci za projekte odabrane u skladu s ovom Odlukom

Najveći doprinos Unije

Belgija

BE/13/13

150 000

0

0

Međuzbroj

150 000

0

0

Španjolska:

ES/13/44

471 074

0

0

ES/13/46

250 000

250 000

125 000

ES/13/48

160 000

160 000

80 000

ES/13/49

100 000

0

0

ES/13/51

2 000

0

0

Međuzbroj

983 074

410 000

205 000

Poljska:

PL/13/13

400 000

400 000

200 000

Međuzbroj

400 000

400 000

200 000

Ukupno

1 533 074

810 000

405 000

---

PRILOG VI.

IZNOSI KOJI SE ODNOSE NA PROGRAME OSPOSOBLJAVANJA I RAZMJENE TE INICIJATIVE ZA JAČANJE SVIJESTI O PROPISIMA ZRP-A KOJI SU ODBAČENI

| (EUR) |
| --- |
| država članica i oznaka projekta | Planirani izdaci u dodatnom nacionalnom programu za nadzor i kontrolu ribarstva | Izdaci za projekte odabrane u skladu s ovom Odlukom | Najveći doprinos Unije |
| Grčka: |
| EL/13/12 | 150 000 | 0 | 0 |
| Međuzbroj | 150 000 | 0 | 0 |
| Španjolska: |
| ES/13/47 | 40 000 | 0 | 0 |
| ES/13/52 | 8 082 | 0 | 0 |
| ES/13/53 | 2 800 | 0 | 0 |
| Međuzbroj | 50 882 | 0 | 0 |
| Ukupno | 200 882 | 0 | 0 |

(EUR)

država članica i oznaka projekta

Planirani izdaci u dodatnom nacionalnom programu za nadzor i kontrolu ribarstva

Izdaci za projekte odabrane u skladu s ovom Odlukom

Najveći doprinos Unije

Grčka:

EL/13/12

150 000

0

0

Međuzbroj

150 000

0

0

Španjolska:

ES/13/47

40 000

0

0

ES/13/52

8 082

0

0

ES/13/53

2 800

0

0

Međuzbroj

50 882

0

0

Ukupno

200 882

0

0

---

| 17.12.2013 | HR | Službeni list Europske unije | L 338/81 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

HR

Službeni list Europske unije

L 338/81

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE

оd 12. prosinca 2013.

o isključenju iz financiranja Europske unije određenih izdataka nastalih za države članice na temelju Komponente za jamstva Europskog fonda za smjernice i jamstva u poljoprivredi (EFSJP), u okviru Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi (EFJP) i Europskoga poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR)

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2013) 8743)

(vjerodostojni su samo tekstovi na češkom, engleskom, finskom, francuskom, grčkom, latvijskom, mađarskom, nizozemskom, njemačkom, portugalskom, rumunjskom, španjolskom i švedskom)

(2013/763/EU)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1258/1999 od 17. svibnja 1999. o financiranju zajedničke poljoprivredne politike (1), a posebno njezin članak 7. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1290/2005 od 21. lipnja 2005. o financiranju zajedničke poljoprivredne politike (2), a posebno njezin članak 31.,

nakon savjetovanja s Odborom za poljoprivredne fondove,

budući da:

| (1) | Na temelju članka 7. stavka 4. Uredbe (EZ) br. 1258/1999 i članka 31. Uredbe (EZ) br. 1290/2005 Komisija je dužna provesti potrebne provjere, obavijestiti države članice o rezultatima tih provjera, uzeti u obzir komentare država članica, pokrenuti bilateralnu raspravu radi postizanja sporazuma s dotičnim državama članicama i formalno ih obavijestiti o svojim zaključcima. |
| --- | --- |

(1)

Na temelju članka 7. stavka 4. Uredbe (EZ) br. 1258/1999 i članka 31. Uredbe (EZ) br. 1290/2005 Komisija je dužna provesti potrebne provjere, obavijestiti države članice o rezultatima tih provjera, uzeti u obzir komentare država članica, pokrenuti bilateralnu raspravu radi postizanja sporazuma s dotičnim državama članicama i formalno ih obavijestiti o svojim zaključcima.

| (2) | Države članice imale su mogućnost zatražiti pokretanje postupka mirenja. Ta je mogućnost iskorištena u nekim slučajevima i Komisija je ispitala izvješća o rezultatima. |
| --- | --- |

(2)

Države članice imale su mogućnost zatražiti pokretanje postupka mirenja. Ta je mogućnost iskorištena u nekim slučajevima i Komisija je ispitala izvješća o rezultatima.

| (3) | Na temelju Uredbe (EZ) br. 1258/1999 i Uredbe (EZ) br. 1290/2005, financirati se mogu samo oni poljoprivredni izdaci koji su nastali na način koji ne predstavlja povredu pravila Europske unije. |
| --- | --- |

(3)

Na temelju Uredbe (EZ) br. 1258/1999 i Uredbe (EZ) br. 1290/2005, financirati se mogu samo oni poljoprivredni izdaci koji su nastali na način koji ne predstavlja povredu pravila Europske unije.

| (4) | S obzirom na provedene provjere, rezultat bilateralnih rasprava i postupaka mirenja, dio izdataka koje su države članice prijavile ne ispunjava taj zahtjev i stoga se ne može financirati na temelju Komponente za jamstva EFSJP-a, EFJP-a i EPFRR-a. |
| --- | --- |

(4)

S obzirom na provedene provjere, rezultat bilateralnih rasprava i postupaka mirenja, dio izdataka koje su države članice prijavile ne ispunjava taj zahtjev i stoga se ne može financirati na temelju Komponente za jamstva EFSJP-a, EFJP-a i EPFRR-a.

| (5) | Potrebno je navesti iznose koji nisu priznani kao naplativi na temelju Komponente za jamstva EFSJP-a, EFJP-a i EPFRR-a. Ti se iznosi ne odnose na izdatke nastale više od dvadeset i četiri mjeseca prije dostave pisane obavijesti o rezultatima provjere koju Komisija šalje državama članicama. |
| --- | --- |

(5)

Potrebno je navesti iznose koji nisu priznani kao naplativi na temelju Komponente za jamstva EFSJP-a, EFJP-a i EPFRR-a. Ti se iznosi ne odnose na izdatke nastale više od dvadeset i četiri mjeseca prije dostave pisane obavijesti o rezultatima provjere koju Komisija šalje državama članicama.

| (6) | U odnosu na slučajeve obuhvaćene ovom odlukom, Komisija je sažetim izvješćem obavijestila države članice o procjeni iznosâ koji se moraju isključiti na temelju neusklađenosti s pravilima Europske unije o tom pitanju. |
| --- | --- |

(6)

U odnosu na slučajeve obuhvaćene ovom odlukom, Komisija je sažetim izvješćem obavijestila države članice o procjeni iznosâ koji se moraju isključiti na temelju neusklađenosti s pravilima Europske unije o tom pitanju.

| (7) | Ova Odluka ne dovodi u pitanje ni jedan financijski zaključak koji je Komisija eventualno donijela na temelju presuda Suda u predmetima povezanima s njezinim sadržajem, koji se vode pred Sudom na dan 1. rujna 2013., |
| --- | --- |

(7)

Ova Odluka ne dovodi u pitanje ni jedan financijski zaključak koji je Komisija eventualno donijela na temelju presuda Suda u predmetima povezanima s njezinim sadržajem, koji se vode pred Sudom na dan 1. rujna 2013.,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Izdaci navedeni u Prilogu ovoj Odluci koji su nastali za akreditirane agencije za plaćanja država članica i koji su prijavljeni u skladu s Komponentom za jamstva EFSJP-a, EFJP-om i EPFRR-om isključuju se iz financiranja Europske unije jer nisu u skladu s pravilima Europske unije.

Članak 2.

Ova je Odluka upućena Kraljevini Belgiji, Češkoj Republici, Saveznoj Republici Njemačkoj, Irskoj, Helenskoj Republici, Kraljevini Španjolskoj, Francuskoj Republici, Republici Latviji, Velikom Vojvodstvu Luksemburgu, Mađarskoj, Kraljevini Nizozemskoj, Republici Austriji, Portugalskoj Republici, Rumunjskoj, Republici Finskoj i Kraljevini Švedskoj.

Sastavljeno u Bruxellesu 12. prosinca 2013.

Za Komisiju

Dacian CIOLOȘ

Član Komisije

---

(1)  SL L 160, 26.6.1999., str. 103.

1

(2)  SL L 209, 11.8.2005., str. 1.

2

---

PRILOG

| DČ | Mjera | Financijska godina | Razlog | Vrsta | % | Valuta | Iznos | Odbici | Financijski učinak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| STAVKA PRORAČUNA: 6500 |
| CZ | Potvrda obračuna – financijska potvrda | 2011. | Administrativne pogreške | JEDNOKRATNA | | EUR | – 121 357,89 | 0,00 | – 121 357,89 |
| UKUPNO CZ | EUR | – 121 357,89 | 0,00 | – 121 357,89 |
| 6500 UKUPNO | EUR | – 121 357,89 | 0,00 | – 121 357,89 |
| STAVKA PRORAČUNA: 6701 |
| AT | Proizvodno nevezane izravne potpore (program jedinstvenih plaćanja – SPS) | 2007. | Slabosti u LPIS-u i GIS-u, administrativnim unakrsnim provjerama, funkcioniranju kontrola na terenu, primjeni sankcija i plaćanja | JEDNOKRATNA | | EUR | –1 542 856,98 | 0,00 | –1 542 856,98 |
| AT | Proizvodno nevezane izravne potpore (program jedinstvenih plaćanja – SPS) | 2008. | Slabosti u LPIS-u i GIS-u, administrativnim unakrsnim provjerama, funkcioniranju kontrola na terenu, primjeni sankcija i plaćanja | JEDNOKRATNA | | EUR | – 362 356,33 | 0,00 | – 362 356,33 |
| AT | Proizvodno nevezane izravne potpore | 2009. | Slabosti u LPIS-u i GIS-u, administrativnim unakrsnim provjerama, funkcioniranju kontrola na terenu, primjeni sankcija i plaćanja | JEDNOKRATNA | | EUR | – 322 005,10 | 0,00 | – 322 005,10 |
| UKUPNO AT | EUR | –2 227 218,41 | 0,00 | –2 227 218,41 |
| BE | Financijska revizija – prekoračenje | 2012. | Prekoračenje gornjih granica | JEDNOKRATNA | | EUR | –8 448,26 | –8 448,26 | 0,00 |
| BE | Financijska revizija – prekoračenje | 2012. | Prekoračenje gornjih granica | JEDNOKRATNA | | EUR | – 827 309,72 | – 827 309,72 | 0,00 |
| UKUPNO BE | EUR | – 835 757,98 | – 835 757,98 | 0,00 |
| DE | Proizvodno nevezane izravne potpore (program jedinstvenih plaćanja – SPS) | 2008. | Slabosti u unakrsnim provjerama LPIS-a i kontrola na terenu mjernog odstupanja, godina podnošenja zahtjeva 2007. | JEDNOKRATNA | | EUR | –51 726,31 | 0,00 | –51 726,31 |
| DE | Proizvodno nevezane izravne potpore | 2009. | Slabosti u unakrsnim provjerama LPIS-a i kontrola na terenu mjernog odstupanja, godina podnošenja zahtjeva 2008. | JEDNOKRATNA | | EUR | –83 286,41 | 0,00 | –83 286,41 |
| DE | Financijska revizija – kašnjenja u plaćanju i rokovi plaćanja | 2012. | Kašnjenja u plaćanju | JEDNOKRATNA | | EUR | –10 670,90 | –10 670,90 | 0,00 |
| UKUPNO DE | EUR | – 145 683,62 | –10 670,90 | – 135 012,72 |
| ES | Voće i povrće – programi za tekuće poslovanje | 2007. | Manjkave ključne provjere | PAUŠALNA | 2,00 % | EUR | – 365 658,89 | 0,00 | – 365 658,89 |
| ES | Voće i povrće – programi za tekuće poslovanje | 2007. | Manjkave ključne provjere | PAUŠALNA | 5,00 % | EUR | – 737 372,81 | 0,00 | – 737 372,81 |
| ES | Voće i povrće – prethodno priznate skupine proizvođača | 2007. | Manjkave ključne provjere | PAUŠALNA | 5,00 % | EUR | –1 787,28 | 0,00 | –1 787,28 |
| ES | Voće i povrće – programi za tekuće poslovanje | 2007. | Manjkave ključne provjere | PAUŠALNA | 10,00 % | EUR | – 145 740,74 | 0,00 | – 145 740,74 |
| ES | Voće i povrće – programi za tekuće poslovanje | 2007. | Specifični neprihvatljivi izdaci | JEDNOKRATNA | | EUR | – 919 365,27 | 0,00 | – 919 365,27 |
| ES | Voće i povrće – programi za tekuće poslovanje | 2008. | Manjkave ključne provjere | PAUŠALNA | 2,00 % | EUR | – 538 517,00 | 0,00 | – 538 517,00 |
| ES | Voće i povrće – programi za tekuće poslovanje | 2008. | Manjkave ključne provjere | PAUŠALNA | 5,00 % | EUR | – 875 633,57 | 0,00 | – 875 633,57 |
| ES | Voće i povrće – prethodno priznate skupine proizvođača | 2008. | Manjkave ključne provjere | PAUŠALNA | 5,00 % | EUR | –3 135,65 | 0,00 | –3 135,65 |
| ES | Voće i povrće – programi za tekuće poslovanje | 2008. | Manjkave ključne provjere | PAUŠALNA | 10,00 % | EUR | –65 004,15 | 0,00 | –65 004,15 |
| ES | Voće i povrće – programi za tekuće poslovanje | 2008. | Specifični neprihvatljivi izdaci | JEDNOKRATNA | | EUR | –1 143 982,20 | 0,00 | –1 143 982,20 |
| ES | Voće i povrće – programi za tekuće poslovanje | 2009. | Manjkave ključne provjere | PAUŠALNA | 2,00 % | EUR | –2 121,76 | 0,00 | –2 121,76 |
| ES | Voće i povrće – prethodno priznate skupine proizvođača | 2009. | Manjkave ključne provjere | PAUŠALNA | 5,00 % | EUR | –1 807,57 | 0,00 | –1 807,57 |
| ES | Voće i povrće – programi za tekuće poslovanje | 2009. | Manjkave ključne provjere | PAUŠALNA | 5,00 % | EUR | – 984 848,39 | 0,00 | – 984 848,39 |
| ES | Voće i povrće – programi za tekuće poslovanje | 2009. | Manjkave ključne provjere | PAUŠALNA | 10,00 % | EUR | –26 937,72 | 0,00 | –26 937,72 |
| ES | Voće i povrće – programi za tekuće poslovanje | 2010. | Manjkave ključne provjere | PAUŠALNA | 2,00 % | EUR | 1 259,51 | 0,00 | 1 259,51 |
| ES | Voće i povrće – prethodno priznate skupine proizvođača | 2010. | Manjkave ključne provjere | PAUŠALNA | 5,00 % | EUR | –1 629,62 | 0,00 | –1 629,62 |
| ES | Voće i povrće – programi za tekuće poslovanje | 2010. | Manjkave ključne provjere | PAUŠALNA | 5,00 % | EUR | – 990 175,71 | 0,00 | – 990 175,71 |
| ES | Voće i povrće – programi za tekuće poslovanje | 2010. | Manjkave ključne provjere | PAUŠALNA | 10,00 % | EUR | 169,58 | 0,00 | 169,58 |
| ES | Voće i povrće – programi za tekuće poslovanje | 2011. | Manjkave ključne provjere | PAUŠALNA | 5,00 % | EUR | – 979 171,01 | 0,00 | – 979 171,01 |
| ES | Proizvodno nevezane izravne potpore | 2007. | Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2006. | PAUŠALNA | 2,00 % | EUR | – 800 115,89 | – 506,88 | – 799 609,01 |
| ES | Ostale izravne potpore | 2007. | Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2006. | PAUŠALNA | 5,00 % | EUR | –1 000 522,12 | 0,00 | –1 000 522,12 |
| ES | Proizvodno nevezane izravne potpore | 2008. | Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2006. | PAUŠALNA | 2,00 % | EUR | –5 160,91 | –0,21 | –5 160,70 |
| ES | Ostale izravne potpore | 2008. | Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2007. | PAUŠALNA | 2,00 % | EUR | – 338 164,02 | 0,00 | – 338 164,02 |
| ES | Proizvodno nevezane izravne potpore | 2008. | Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2007. | PAUŠALNA | 2,00 % | EUR | – 771 505,81 | –31,70 | – 771 474,11 |
| ES | Ostale izravne potpore | 2008. | Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2006. | PAUŠALNA | 5,00 % | EUR | –14 378,54 | 0,00 | –14 378,54 |
| ES | Ostale izravne potpore | 2008. | Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2007. | PAUŠALNA | 5,00 % | EUR | –63 773,71 | 0,00 | –63 773,71 |
| ES | Proizvodno nevezane izravne potpore | 2009. | Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2006. | PAUŠALNA | 2,00 % | EUR | –78,16 | 0,00 | –78,16 |
| ES | Ostale izravne potpore | 2009. | Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2007. | PAUŠALNA | 2,00 % | EUR | –2 318,23 | 0,00 | –2 318,23 |
| ES | Proizvodno nevezane izravne potpore | 2009. | Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2007. | PAUŠALNA | 2,00 % | EUR | 186,40 | 0,00 | 186,40 |
| ES | Ostale izravne potpore | 2009. | Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2006. | PAUŠALNA | 5,00 % | EUR | – 727,03 | 0,00 | – 727,03 |
| ES | Proizvodno nevezane izravne potpore | 2010. | Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2006. | PAUŠALNA | 2,00 % | EUR | –2 293,81 | 0,00 | –2 293,81 |
| ES | Ostale izravne potpore | 2010. | Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2007. | PAUŠALNA | 2,00 % | EUR | – 468,08 | 0,00 | – 468,08 |
| ES | Proizvodno nevezane izravne potpore | 2010. | Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2007. | PAUŠALNA | 2,00 % | EUR | 233,66 | 0,00 | 233,66 |
| ES | Ostale izravne potpore | 2010. | Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2006. | PAUŠALNA | 5,00 % | EUR | –6 934,44 | 0,00 | –6 934,44 |
| ES | Ostale izravne potpore | 2010. | Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2007. | PAUŠALNA | 5,00 % | EUR | – 181,82 | 0,00 | – 181,82 |
| ES | Ostale izravne potpore | 2008. | Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2007. | PAUŠALNA | 2,00 % | EUR | –88 770,49 | 0,00 | –88 770,49 |
| ES | Proizvodno nevezane izravne potpore | 2008. | Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2007. | PAUŠALNA | 2,00 % | EUR | – 526 475,63 | –73,61 | – 526 402,02 |
| ES | Ostale izravne potpore | 2009. | Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2007. | PAUŠALNA | 2,00 % | EUR | –25,72 | 0,00 | –25,72 |
| ES | Proizvodno nevezane izravne potpore | 2009. | Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2007. | PAUŠALNA | 2,00 % | EUR | – 493,99 | 0,00 | – 493,99 |
| ES | Ostale izravne potpore | 2009. | Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2008. | PAUŠALNA | 2,00 % | EUR | –92 270,35 | 0,00 | –92 270,35 |
| ES | Proizvodno nevezane izravne potpore | 2009. | Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2008. | PAUŠALNA | 2,00 % | EUR | – 525 914,47 | 0,00 | – 525 914,47 |
| ES | Ostale izravne potpore | 2010. | Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2007. | PAUŠALNA | 2,00 % | EUR | – 236,54 | 0,00 | – 236,54 |
| ES | Proizvodno nevezane izravne potpore | 2010. | Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2007. | PAUŠALNA | 2,00 % | EUR | – 457,10 | 0,00 | – 457,10 |
| ES | Ostale izravne potpore | 2010. | Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2008. | PAUŠALNA | 2,00 % | EUR | – 210,66 | 0,00 | – 210,66 |
| ES | Proizvodno nevezane izravne potpore | 2010. | Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2008. | PAUŠALNA | 2,00 % | EUR | – 803,64 | 0,00 | – 803,64 |
| ES | Prava | 2009. | Povrat sredstava | JEDNOKRATNA | | EUR | – 152,70 | –0,10 | – 152,60 |
| ES | Prava | 2009. | Neopravdana dodjela posebnih prava | JEDNOKRATNA | | EUR | –1 316 791,79 | – 838,16 | –1 315 953,63 |
| ES | Prava | 2010. | Krma nije uključena | PAUŠALNA | 5,00 % | EUR | –2 796 719,30 | 0,00 | –2 796 719,30 |
| ES | Prava | 2010. | Nacionalna pričuva za sektor maslinovog ulja | PAUŠALNA | 5,00 % | EUR | –1 467 764,48 | 0,00 | –1 467 764,48 |
| ES | Prava | 2010. | Viša sila u sektoru šećera | JEDNOKRATNA | | EUR | – 169 495,55 | 0,00 | – 169 495,55 |
| ES | Prava | 2010. | Povrat sredstava | JEDNOKRATNA | | EUR | – 259,91 | 0,00 | – 259,91 |
| ES | Prava | 2010. | Nevezane posebne potpore za muško govedo | JEDNOKRATNA | | EUR | – 648 647,61 | 0,00 | – 648 647,61 |
| ES | Prava | 2010. | Neopravdana dodjela posebnih prava | JEDNOKRATNA | | EUR | –1 334 718,15 | 0,00 | –1 334 718,15 |
| ES | Financijska revizija – prekoračenje | 2011. | Prekoračenje gornjih granica | JEDNOKRATNA | | EUR | – 474 315,16 | – 474 315,16 | 0,00 |
| ES | Financijska revizija – prekoračenje | 2011. | Prekoračenje gornjih granica | JEDNOKRATNA | | EUR | – 116 322,42 | –1 301 665,74 | 1 185 343,32 |
| ES | Potvrda obračuna – financijska potvrda | 2011. | Neprihvatljivi izdaci | JEDNOKRATNA | | EUR | –18 632,33 | –18 632,33 | 0,00 |
| ES | Financijska revizija – kašnjenja u plaćanju i rokovi plaćanja | 2011. | Kašnjenja u plaćanju | JEDNOKRATNA | | EUR | –42 228,78 | –42 228,78 | 0,00 |
| ES | Financijska revizija – kašnjenja u plaćanju i rokovi plaćanja | 2011. | Kašnjenja u plaćanju | JEDNOKRATNA | | EUR | –3 043 215,34 | –3 043 215,34 | 0,00 |
| ES | Mlijeko – kvota | 2011. | Prikupljanje pristojbe za mlijeko | JEDNOKRATNA | | EUR | 135 786,22 | 135 786,22 | 0,00 |
| ES | Financijska revizija – prekoračenje | 2012. | Prekoračenje financijskih gornjih granica | JEDNOKRATNA | | EUR | –51 193,89 | –51 193,89 | 0,00 |
| ES | Financijska revizija – prekoračenje | 2012. | Prekoračenje financijskih gornjih granica | JEDNOKRATNA | | EUR | –12 288,65 | –12 288,65 | 0,00 |
| ES | Financijska revizija – kašnjenja u plaćanju i rokovi plaćanja | 2012. | Kašnjenja u plaćanju | JEDNOKRATNA | | EUR | – 226 009,53 | – 226 009,53 | 0,00 |
| UKUPNO ES | EUR | –23 606 290,72 | –5 035 213,86 | –18 571 076,86 |
| FI | Ostale izravne potpore – goveda | 2009. | Neprimjenjivanje smanjenja i isključenja (životinje koje nisu pronađene pri kontrolama na terenu tijekom razdoblja obveznog držanja) | JEDNOKRATNA | | EUR | –2 455,57 | 0,00 | –2 455,57 |
| FI | Ostale izravne potpore – članak 69. Uredbe 1782/2003 – samo ovce i goveda | 2009. | Neprimjenjivanje smanjenja i isključenja (životinje koje potencijalno ispunjavaju uvjete, životinje bez ušnih markica) | JEDNOKRATNA | | EUR | –85 467,41 | 0,00 | –85 467,41 |
| FI | Ostale izravne potpore – goveda | 2010. | Neprimjenjivanje smanjenja i isključenja (životinje koje nisu pronađene pri kontrolama na terenu tijekom razdoblja obveznog držanja) | JEDNOKRATNA | | EUR | –4 103,67 | 0,00 | –4 103,67 |
| FI | Ostale izravne potpore – članak 69. Uredbe 1782/2003 – samo ovce i goveda | 2010. | Neprimjenjivanje smanjenja i isključenja (životinje koje potencijalno ispunjavaju uvjete, životinje bez ušnih markica) | JEDNOKRATNA | | EUR | – 130 869,20 | 0,00 | – 130 869,20 |
| FI | Ostale izravne potpore – članci 68. – 72. Uredbe 73/2009 | 2011. | Neprimjenjivanje smanjenja i isključenja (životinje koje potencijalno ispunjavaju uvjete, životinje bez ušnih markica) | JEDNOKRATNA | | EUR | –87 599,21 | 0,00 | –87 599,21 |
| FI | Financijska revizija – prekoračenje | 2012. | Prekoračenje gornjih granica | JEDNOKRATNA | | EUR | –73 951,98 | –73 951,98 | 0,00 |
| UKUPNO FI | EUR | – 384 447,04 | –73 951,98 | – 310 495,06 |
| FR | Voće i povrće – obrada bresaka i krušaka | 2007. | Nedostaci pri opskrbljivanju članova organizacija proizvođača tehničkim sredstvima | PAUŠALNA | 10,00 % | EUR | –28 022,33 | 0,00 | –28 022,33 |
| FR | Voće i povrće – obrada rajčica | 2007. | Nedostaci pri opskrbljivanju članova organizacija proizvođača tehničkim sredstvima | PAUŠALNA | 10,00 % | EUR | –38 019,88 | 0,00 | –38 019,88 |
| FR | Voće i povrće – orašasti plodovi | 2007. | Nedostaci pri opskrbljivanju članova organizacija proizvođača tehničkim sredstvima | JEDNOKRATNA | | EUR | –14 675,50 | 0,00 | –14 675,50 |
| FR | Voće i povrće – programi za tekuće poslovanje | 2007. | Nedostaci pri opskrbljivanju članova organizacija proizvođača tehničkim sredstvima | JEDNOKRATNA | | EUR | –10 143 429,40 | –4 402 146,54 | –5 741 282,86 |
| FR | Voće i povrće – povlačenja | 2007. | Nedostaci pri opskrbljivanju članova organizacija proizvođača tehničkim sredstvima | JEDNOKRATNA | | EUR | – 254 741,35 | 0,00 | – 254 741,35 |
| FR | Voće i povrće – programi za tekuće poslovanje | 2008. | Nedostaci pri opskrbljivanju članova organizacija proizvođača tehničkim sredstvima | JEDNOKRATNA | | EUR | –7 013 519,75 | –2 358 665,31 | –4 654 854,44 |
| FR | Voće i povrće – programi za tekuće poslovanje | 2009. | Nedostaci pri opskrbljivanju članova organizacija proizvođača tehničkim sredstvima | JEDNOKRATNA | | EUR | –93 897,24 | 0,00 | –93 897,24 |
| FR | Voće i povrće – programi za tekuće poslovanje | 2010. | Nedostaci pri opskrbljivanju članova organizacija proizvođača tehničkim sredstvima | JEDNOKRATNA | | EUR | –83 200,09 | 0,00 | –83 200,09 |
| FR | Voće i povrće – programi za tekuće poslovanje | 2011. | Nedostaci pri opskrbljivanju članova organizacija proizvođača tehničkim sredstvima | JEDNOKRATNA | | EUR | –30 320,94 | 0,00 | –30 320,94 |
| FR | Višestruka sukladnost | 2008. | 2 GAEC-a nisu utvrđena, manjkave kontrole nekih SMR-ova, akumulacija umanjenja, godina podnošenja zahtjeva 2007. | PAUŠALNA | 5,00 % | EUR | –40 391 474,89 | –11 821,04 | –40 379 653,85 |
| FR | Višestruka sukladnost | 2008. | Preblagi sustav sankcija, kašnjenja u dostavi obavijesti, godina podnošenja zahtjeva 2007. | JEDNOKRATNA | | EUR | –11 039 706,01 | –55 198,55 | –10 984 507,46 |
| FR | Višestruka sukladnost | 2009. | Nedostaci u kontroli nekih SMR-ova, godina podnošenja zahtjeva 2009. | PAUŠALNA | 2,00 % | EUR | – 157 245,53 | 0,00 | – 157 245,53 |
| FR | Višestruka sukladnost | 2009. | 2 GAEC-a nisu utvrđena, manjkave kontrole nekih SMR-ova, akumulacija umanjenja, godina podnošenja zahtjeva 2007. | PAUŠALNA | 5,00 % | EUR | –9 493,60 | –0,28 | –9 493,32 |
| FR | Višestruka sukladnost | 2009. | 2 GAEC-a nisu utvrđena, manjkave kontrole nekih SMR-ova, akumulacija umanjenja, godina podnošenja zahtjeva 2008. | PAUŠALNA | 5,00 % | EUR | –40 818 770,14 | –10 787,66 | –40 807 982,48 |
| FR | Višestruka sukladnost | 2009. | Preblagi sustav sankcija, kašnjenja u dostavi obavijesti, godina podnošenja zahtjeva 2008. | JEDNOKRATNA | | EUR | –13 381 038,70 | –66 906,21 | –13 314 132,49 |
| FR | Višestruka sukladnost | 2010. | Nedostaci u kontroli nekih SMR-ova, godina podnošenja zahtjeva 2009. | PAUŠALNA | 2,00 % | EUR | –26 673,71 | 0,00 | –26 673,71 |
| FR | Višestruka sukladnost | 2010. | Nedostaci u kontroli nekih SMR-ova, godina podnošenja zahtjeva 2009. | PAUŠALNA | 2,00 % | EUR | –16 163 000,23 | –2 669,27 | –16 160 330,96 |
| FR | Višestruka sukladnost | 2010. | 2 GAEC-a nisu utvrđena, manjkave kontrole nekih SMR-ova, akumulacija umanjenja, godina podnošenja zahtjeva 2007. | PAUŠALNA | 5,00 % | EUR | –1 689,23 | 0,01 | –1 689,24 |
| FR | Višestruka sukladnost | 2010. | 2 GAEC-a nisu utvrđena, manjkave kontrole nekih SMR-ova, akumulacija umanjenja, godina podnošenja zahtjeva 2008. | PAUŠALNA | 5,00 % | EUR | –9 628,52 | –0,56 | –9 627,96 |
| FR | Višestruka sukladnost | 2010. | Preblagi sustav sankcija, kašnjenja u dostavi obavijesti, akumulacija umanjenja, godina podnošenja zahtjeva 2009. | JEDNOKRATNA | | EUR | –15 761 783,07 | –31 523,60 | –15 730 259,47 |
| FR | Višestruka sukladnost | 2011. | Nedostaci u kontroli nekih SMR-ova, godina podnošenja zahtjeva 2009. | PAUŠALNA | 2,00 % | EUR | –9 551,86 | – 276,81 | –9 275,05 |
| FR | Višestruka sukladnost | 2011. | Nedostaci u kontroli nekih SMR-ova, godina podnošenja zahtjeva 2009. | PAUŠALNA | 2,00 % | EUR | 1 881,20 | 0,00 | 1 881,20 |
| FR | Višestruka sukladnost | 2011. | 2 GAEC-a nisu utvrđena, manjkave kontrole nekih SMR-ova, akumulacija umanjenja, godina podnošenja zahtjeva 2008. | PAUŠALNA | 5,00 % | EUR | –8 515,33 | 0,00 | –8 515,33 |
| FR | Financijska revizija – kašnjenja u plaćanju i rokovi plaćanja | 2012. | Kašnjenja u plaćanju | JEDNOKRATNA | | EUR | – 361 229,20 | – 361 229,20 | 0,00 |
| FR | Potvrda obračuna – potvrda sukladnosti obračuna | 2009. | Pogreška pri raspodjeli proračunskih sredstava: primici nisu prijavljeni u proračun Zajednice | JEDNOKRATNA | | EUR | –35 069,07 | 0,00 | –35 069,07 |
| FR | Potvrda obračuna – potvrda sukladnosti obračuna | 2009. | Nepravilnost ili nemar u postupku povrata | JEDNOKRATNA | | EUR | –21 037,96 | 0,00 | –21 037,96 |
| UKUPNO FR | EUR | – 155 893 852,33 | –7 301 225,02 | – 148 592 627,31 |
| GR | Voće i povrće – obrada rajčica | 2007. | Nedostaci u kontroli provjera sukladnosti, fizičkim pregledima područja, administrativnim i računovodstvenim provjerama proizvođača i gotovih proizvoda, fizičkim pregledima i računovodstvenim provjerama zaliha | PAUŠALNA | 5,00 % | EUR | –1 241 950,67 | 0,00 | –1 241 950,67 |
| GR | Voće i povrće – obrada rajčica | 2008. | Nedostaci u kontroli provjera sukladnosti, fizičkim pregledima područja, administrativnim i računovodstvenim provjerama proizvođača i gotovih proizvoda, fizičkim pregledima i računovodstvenim provjerama zaliha | PAUŠALNA | 10,00 % | EUR | –2 115 555,01 | 0,00 | –2 115 555,01 |
| GR | Voće i povrće – obrada rajčica | 2009. | Nedostaci u kontroli provjera sukladnosti, fizičkim pregledima područja, administrativnim i računovodstvenim provjerama proizvođača i gotovih proizvoda, fizičkim pregledima i računovodstvenim provjerama zaliha | PAUŠALNA | 10,00 % | EUR | –3 219,00 | 0,00 | –3 219,00 |
| GR | Ostale izravne potpore – članak 69. Uredbe 1782/2003 – samo ovce i goveda | 2009. | Goveda, članak 69.: Slabosti u sustavima sankcija i pri nadzornim provjerama – godina podnošenja zahtjeva 2008. | PAUŠALNA | 2,00 % | EUR | – 162 625,79 | – 325,25 | – 162 300,54 |
| GR | Ostale izravne potpore – članak 69. Uredbe 1782/2003 – samo ovce i goveda | 2009. | Ovce članak 69.: slabosti kontrola na terenu – držanje životinja nije provjereno – godina podnošenja zahtjeva 2008. | PAUŠALNA | 5,00 % | EUR | – 589 848,52 | –1 179,70 | – 588 668,82 |
| GR | Ostale izravne potpore – članak 69. Uredbe 1782/2003 – samo ovce i goveda | 2009. | Goveda, članak 69. – neopravdano plaćanje pojedinačnim podnositeljima zahtjeva – godina podnošenja zahtjeva 2009. | JEDNOKRATNA | | EUR | –49 324,00 | – 986,48 | –48 337,52 |
| GR | Ostale izravne potpore – članak 69. Uredbe 1782/2003 – samo ovce i goveda | 2010. | Goveda, članak 69.: Slabosti u sustavima sankcija i pri nadzornim provjerama – godina podnošenja zahtjeva 2009. | PAUŠALNA | 2,00 % | EUR | – 159 662,41 | – 660,12 | – 159 002,29 |
| GR | Ostale izravne potpore – članak 69. Uredbe 1782/2003 – samo ovce i goveda | 2010. | Ovce članak 69.: slabosti kontrola na terenu – držanje životinja nije provjereno – godina podnošenja zahtjeva 2009. | PAUŠALNA | 5,00 % | EUR | – 626 203,65 | –29 339,23 | – 596 864,42 |
| GR | Ostale izravne potpore – članak 69. Uredbe 1782/2003 – samo ovce i goveda | 2011. | Ovce članak 69.: slabosti kontrola na terenu – držanje životinja nije provjereno – godina podnošenja zahtjeva 2009. | PAUŠALNA | 5,00 % | EUR | 2 003,17 | 0,00 | 2 003,17 |
| GR | Prava | 2008. | Neuključivanje površina pod krmnim biljem u 2006. – uobičajena prava | PAUŠALNA | 5,00 % | EUR | –7 020 040,97 | –7 020 040,97 | 0,00 |
| GR | Prava | 2008. | Neuključivanje površina pod krmnim biljem u 2006. – posebna prava | PAUŠALNA | 5,00 % | EUR | –3 982 096,46 | 0,00 | –3 982 096,46 |
| GR | Prava | 2008. | Nedostaci pri dodjeli mjerila za nacionalnu pričuvu u 2006. | PAUŠALNA | 10,00 % | EUR | –9 935 755,68 | –4 967 877,84 | –4 967 877,84 |
| GR | Prava | 2008. | Neopravdani korisnici sredstava iz nacionalne pričuve 2007. | JEDNOKRATNA | | EUR | – 524 628,25 | 0,00 | – 524 628,25 |
| GR | Prava | 2008. | Pogrešni izračun regionalnog prosjeka prava za 2007. | JEDNOKRATNA | | EUR | – 674 004,06 | 0,00 | – 674 004,06 |
| GR | Prava | 2008. | Pogrešni izračun vrijednosti regionalnog prosjeka prava za 2006. | JEDNOKRATNA | | EUR | –2 786 983,22 | 0,00 | –2 786 983,22 |
| GR | Prava | 2008. | Djelomična aktivacija posebnih prava | JEDNOKRATNA | | EUR | –1 482 230,85 | 0,00 | –1 482 230,85 |
| GR | Prava | 2008. | Povrat zbog preklapanja s ispravkom u okviru istrage AA/2007/007/GR | JEDNOKRATNA | | EUR | 0,00 | – 199 280,78 | 199 280,78 |
| GR | Prava | 2009. | Neuključivanje površina pod krmnim biljem u 2006. – uobičajena prava | PAUŠALNA | 5,00 % | EUR | –7 017 232,96 | 0,00 | –7 017 232,96 |
| GR | Prava | 2009. | Neuključivanje površina pod krmnim biljem u 2006. – posebna prava | PAUŠALNA | 5,00 % | EUR | –3 947 400,93 | 0,00 | –3 947 400,93 |
| GR | Prava | 2009. | Nedostaci pri dodjeli mjerila za nacionalnu pričuvu u 2006. | PAUŠALNA | 10,00 % | EUR | –9 739 243,02 | 0,00 | –9 739 243,02 |
| GR | Prava | 2009. | Neopravdani korisnici sredstava iz nacionalne pričuve 2007. | JEDNOKRATNA | | EUR | – 396 672,82 | 0,00 | – 396 672,82 |
| GR | Prava | 2009. | Pogrešni izračun regionalnog prosjeka prava za 2007. | JEDNOKRATNA | | EUR | – 599 310,06 | 0,00 | – 599 310,06 |
| GR | Prava | 2009. | Pogrešni izračun vrijednosti regionalnog prosjeka prava za 2006. | JEDNOKRATNA | | EUR | –2 730 858,30 | 0,00 | –2 730 858,30 |
| GR | Prava | 2009. | Djelomična aktivacija posebnih prava | JEDNOKRATNA | | EUR | –1 847 858,89 | 0,00 | –1 847 858,89 |
| GR | Prava | 2010. | Neuključivanje površina pod krmnim biljem u 2006. – uobičajena prava | PAUŠALNA | 5,00 % | EUR | –7 020 040,97 | 0,00 | –7 020 040,97 |
| GR | Prava | 2010. | Neuključivanje površina pod krmnim biljem u 2006. – posebna prava | PAUŠALNA | 5,00 % | EUR | –3 885 929,66 | 0,00 | –3 885 929,66 |
| GR | Prava | 2010. | Nedostaci pri dodjeli mjerila za nacionalnu pričuvu u 2006. | PAUŠALNA | 10,00 % | EUR | –9 691 976,36 | 0,00 | –9 691 976,36 |
| GR | Prava | 2010. | Neopravdani korisnici sredstava iz nacionalne pričuve 2007. | JEDNOKRATNA | | EUR | – 365 638,75 | 0,00 | – 365 638,75 |
| GR | Prava | 2010. | Pogrešni izračun regionalnog prosjeka prava za 2007. | JEDNOKRATNA | | EUR | – 565 616,36 | 0,00 | – 565 616,36 |
| GR | Prava | 2010. | Pogrešni izračun vrijednosti regionalnog prosjeka prava za 2006. | JEDNOKRATNA | | EUR | –2 716 046,60 | 0,00 | –2 716 046,60 |
| GR | Prava | 2010. | Djelomična aktivacija posebnih prava | JEDNOKRATNA | | EUR | –1 884 218,70 | 0,00 | –1 884 218,70 |
| GR | Višestruka sukladnost | 2007. | Slabosti u kontrolnom sustavu višestruke sukladnosti – godina podnošenja zahtjeva 2006. | PAUŠALNA | 5,00 % | EUR | –5 325 926,19 | – 484 087,90 | –4 841 838,29 |
| GR | Višestruka sukladnost | 2008. | Slabosti u kontrolnom sustavu višestruke sukladnosti – godina podnošenja zahtjeva 2006. | PAUŠALNA | 5,00 % | EUR | –29 319,70 | –46,06 | –29 273,64 |
| GR | Višestruka sukladnost | 2008. | Slabosti u kontrolnom sustavu višestruke sukladnosti – godina podnošenja zahtjeva 2007. | PAUŠALNA | 5,00 % | EUR | –11 421 885,77 | – 624 482,52 | –10 797 403,25 |
| GR | Višestruka sukladnost | 2009. | Slabosti u kontrolnom sustavu višestruke sukladnosti – godina podnošenja zahtjeva 2008. | PAUŠALNA | 2,00 % | EUR | –4 936 572,90 | –55 807,14 | –4 880 765,76 |
| GR | Višestruka sukladnost | 2009. | Slabosti u kontrolnom sustavu višestruke sukladnosti – godina podnošenja zahtjeva 2006. | PAUŠALNA | 5,00 % | EUR | –20 694,01 | –14 620,62 | –6 073,39 |
| GR | Višestruka sukladnost | 2009. | Slabosti u kontrolnom sustavu višestruke sukladnosti – godina podnošenja zahtjeva 2007. | PAUŠALNA | 5,00 % | EUR | – 107 029,89 | –14 138,96 | –92 890,93 |
| GR | Višestruka sukladnost | 2010. | Slabosti u kontrolnom sustavu višestruke sukladnosti – godina podnošenja zahtjeva 2008. | PAUŠALNA | 2,00 % | EUR | – 547,38 | – 751,51 | 204,13 |
| GR | Višestruka sukladnost | 2010. | Slabosti u kontrolnom sustavu višestruke sukladnosti – godina podnošenja zahtjeva 2007. | PAUŠALNA | 5,00 % | EUR | –57,69 | 0,00 | –57,69 |
| GR | Mlijeko – kvota | 2008. | Ispravak pristojbe za mlijeko | JEDNOKRATNA | | EUR | 347,11 | 347,11 | 0,00 |
| GR | Financijska revizija – prekoračenje | 2008. | Prekoračenje financijskih gornjih granica | JEDNOKRATNA | | EUR | – 737 200,95 | – 825 060,11 | 87 859,16 |
| GR | Financijska revizija – kašnjenja u plaćanju i rokovi plaćanja | 2008. | Prekoračenje rokova za kašnjenje u plaćanju | JEDNOKRATNA | | EUR | – 174 948,49 | – 174 948,49 | 0,00 |
| GR | Financijska revizija – kašnjenja u plaćanju i rokovi plaćanja | 2008. | Prekoračenje rokova plaćanja | JEDNOKRATNA | | EUR | –2 448 650,32 | –2 448 650,32 | 0,00 |
| UKUPNO GR | EUR | – 108 962 655,93 | –16 861 936,89 | –92 100 719,04 |
| HU | Potvrda obračuna – potvrda sukladnosti obračuna | 2011. | Poznate pogreške | JEDNOKRATNA | | EUR | – 336 450,00 | 0,00 | – 336 450,00 |
| HU | Potvrda obračuna – potvrda sukladnosti obračuna | 2011. | Poznate pogreške | JEDNOKRATNA | | EUR | – 781,00 | 0,00 | – 781,00 |
| UKUPNO HU | EUR | – 337 231,00 | 0,00 | – 337 231,00 |
| IE | Financijska revizija – prekoračenje | 2012. | Prekoračenje financijskih gornjih granica | JEDNOKRATNA | | EUR | –41 641,57 | –41 641,57 | 0,00 |
| UKUPNO IE | EUR | –41 641,57 | –41 641,57 | 0,00 |
| LU | Proizvodno nevezane izravne potpore | 2009. | Retroaktivni povrat/neprihvatljiva obilježja/namjernost, godina podnošenja zahtjeva 2008. | JEDNOKRATNA | | EUR | – 161 186,50 | 0,00 | – 161 186,50 |
| LU | Proizvodno nevezane izravne potpore | 2010. | Retroaktivni povrat/neprihvatljiva obilježja/namjernost, godina podnošenja zahtjeva 2009. | JEDNOKRATNA | | EUR | –12 003,27 | 0,00 | –12 003,27 |
| LU | Proizvodno nevezane izravne potpore | 2011. | Retroaktivni povrat/neprihvatljiva obilježja/namjernost, godina podnošenja zahtjeva 2010. | JEDNOKRATNA | | EUR | –15 096,97 | 0,00 | –15 096,97 |
| LU | Financijska revizija – prekoračenje | 2012. | Prekoračenje gornjih granica | JEDNOKRATNA | | EUR | –2 597,78 | –2 597,78 | 0,00 |
| UKUPNO LU | EUR | – 190 884,52 | –2 597,78 | – 188 286,74 |
| LV | Financijska revizija – prekoračenje | 2012. | Prekoračenje gornjih granica | JEDNOKRATNA | | EUR | –95,96 | –95,96 | 0,00 |
| UKUPNO LV | EUR | –95,96 | –95,96 | 0,00 |
| NL | Ostale izravne potpore | 2009. | Slabosti u unakrsnim provjerama LPIS-a, kontrolama na terenu i namjernosti, godina podnošenja zahtjeva 2008. | PAUŠALNA | 3,00 % | EUR | –15 979,71 | 0,00 | –15 979,71 |
| NL | Proizvodno nevezane izravne potpore | 2009. | Slabosti u unakrsnim provjerama LPIS-a, kontrolama na terenu i namjernosti, godina podnošenja zahtjeva 2008. | PAUŠALNA | 3,00 % | EUR | –20 461 767,83 | – 209,47 | –20 461 558,36 |
| NL | Proizvodno nevezane izravne potpore | 2010. | Slabosti u unakrsnim provjerama LPIS-a, kontrolama na terenu i namjernosti, godina podnošenja zahtjeva 2008. | PAUŠALNA | 3,00 % | EUR | –31 702,54 | 0,00 | –31 702,54 |
| NL | Ostale izravne potpore | 2010. | Slabosti u unakrsnim provjerama LPIS-a, kontrolama na terenu i namjernosti, godina podnošenja zahtjeva 2008. | PAUŠALNA | 3,00 % | EUR | –42,24 | 0,00 | –42,24 |
| NL | Proizvodno nevezane izravne potpore | 2011. | Slabosti u unakrsnim provjerama LPIS-a, kontrolama na terenu i namjernosti, godina podnošenja zahtjeva 2008. | PAUŠALNA | 3,00 % | EUR | –1 678,57 | 0,00 | –1 678,57 |
| NL | Proizvodno nevezane izravne potpore | 2010. | Netočnost LPIS-a i GIS-a, godina podnošenja zahtjeva 2009. | JEDNOKRATNA | | EUR | –5 047 207,00 | 0,00 | –5 047 207,00 |
| NL | Proizvodno nevezane izravne potpore | 2011. | Netočnost LPIS-a i GIS-a, godina podnošenja zahtjeva 2010. | JEDNOKRATNA | | EUR | – 750 000,00 | 0,00 | – 750 000,00 |
| NL | Financijska revizija – kašnjenja u plaćanju i rokovi plaćanja | 2012. | Kašnjenja u plaćanju | JEDNOKRATNA | | EUR | –33 831,72 | –33 831,72 | 0,00 |
| NL | Financijska revizija – kašnjenja u plaćanju i rokovi plaćanja | 2012. | Kašnjenja u plaćanju | JEDNOKRATNA | | EUR | –91 159,06 | –91 159,06 | 0,00 |
| NL | Nepravilnosti | 2007. | Neizvješćivanje o kamatama u tablici u Prilogu III. za financijsku godinu 2006. | JEDNOKRATNA | | EUR | –4 890 879,11 | 0,00 | –4 890 879,11 |
| NL | Nepravilnosti | 2009. | Neizvješćivanje o kamatama u tablici u Prilogu III. za financijsku godinu 2007. | JEDNOKRATNA | | EUR | –5 346,88 | 0,00 | –5 346,88 |
| NL | Nepravilnosti | 2009. | Neizvješćivanje o kamatama u tablici u Prilogu III. za financijsku godinu 2008. | JEDNOKRATNA | | EUR | –10 459,54 | 0,00 | –10 459,54 |
| NL | Nepravilnosti | 2010. | Neizvješćivanje o kamatama u tablici u Prilogu III. za financijsku godinu 2009. | JEDNOKRATNA | | EUR | – 310 112,90 | 0,00 | – 310 112,90 |
| NL | Nepravilnosti | 2011. | Nenaplaćene kamate na vraćene iznose u financijskim godinama 2006. – 2009. | JEDNOKRATNA | | EUR | –60 779,00 | 0,00 | –60 779,00 |
| UKUPNO NL | EUR | –31 710 946,10 | – 125 200,25 | –31 585 745,85 |
| RO | Financijska revizija – kašnjenja u plaćanju i rokovi plaćanja | 2012. | Kašnjenja u plaćanju | JEDNOKRATNA | | EUR | –65 967,69 | –65 967,69 | 0,00 |
| UKUPNO RO | EUR | –65 967,69 | –65 967,69 | 0,00 |
| SE | Financijska revizija – prekoračenje | 2012. | Prekoračenje gornjih granica | JEDNOKRATNA | | EUR | –24 704,47 | –24 704,47 | 0,00 |
| UKUPNO SE | EUR | –24 704,47 | –24 704,47 | 0,00 |
| 6701 UKUPNO | EUR | – 324 427 377,34 | –30 378 964,35 | – 294 048 412,99 |
| STAVKA PRORAČUNA: 5070107 |
| PT | POSEI | 2006. | Povrat na temelju presude u predmetu T-2/11 | JEDNOKRATNA | | EUR | 239 045,63 | 0,00 | 239 045,63 |
| PT | Ostale izravne potpore – biljni proizvodi (POSEI) | 2007. | Povrat na temelju presude u predmetu T-2/11 | JEDNOKRATNA | | EUR | 266 137,96 | 0,00 | 266 137,96 |
| UKUPNO PT | EUR | 505 183,59 | 0,00 | 505 183,59 |
| 05070107 UKUPNO | EUR | 505 183,59 | 0,00 | 505 183,59 |
| STAVKA PRORAČUNA: 6711 |
| AT | Ruralni razvoj EPFRR, os 2 (2007. – 2013., mjere povezane s površinom) | 2007. | Slabosti u LPIS-u i GIS-u te u funkcioniranju kontrola na terenu | JEDNOKRATNA | | EUR | –1 349 639,44 | 0,00 | –1 349 639,44 |
| AT | Ruralni razvoj EPFRR, os 2 (2007. – 2013., mjere povezane s površinom) | 2008. | Slabosti u LPIS-u i GIS-u te u funkcioniranju kontrola na terenu | JEDNOKRATNA | | EUR | –24 535,35 | 0,00 | –24 535,35 |
| AT | Ruralni razvoj EPFRR, os 2 (2007. – 2013., mjere povezane s površinom) | 2009. | Slabosti u LPIS-u i GIS-u te u funkcioniranju kontrola na terenu | JEDNOKRATNA | | EUR | –24 349,54 | 0,00 | –24 349,54 |
| UKUPNO AT | EUR | –1 398 524,33 | 0,00 | –1 398 524,33 |
| DE | Ruralni razvoj EPFRR, os 2 (2007. – 2013., mjere povezane s površinom) | 2008. | Slabosti u unakrsnim provjerama LPIS-a i kontrola na terenu mjernog odstupanja, godina podnošenja zahtjeva 2007. | JEDNOKRATNA | | EUR | –9 971,25 | 0,00 | –9 971,25 |
| DE | Ruralni razvoj EPFRR, os 2 (2007. – 2013., mjere povezane s površinom) | 2009. | Slabosti u unakrsnim provjerama LPIS-a i kontrola na terenu mjernog odstupanja, godina podnošenja zahtjeva 2008. | JEDNOKRATNA | | EUR | –6 630,34 | 0,00 | –6 630,34 |
| DE | Potvrda obračuna – financijska potvrda | 2009. | Najvjerojatnija pogreška | JEDNOKRATNA | | EUR | – 138 837,34 | 0,00 | – 138 837,34 |
| UKUPNO DE | EUR | – 155 438,93 | 0,00 | – 155 438,93 |
| ES | Ruralni razvoj EPFRR, os 2 (2007. – 2013., mjere povezane s površinom) | 2007. | Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2006. | PAUŠALNA | 5,00 % | EUR | –11 246,42 | 0,00 | –11 246,42 |
| ES | Ruralni razvoj EPFRR, os 2 (2007. – 2013., mjere povezane s površinom) | 2008. | Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2007. | PAUŠALNA | 2,00 % | EUR | –65 926,15 | 0,00 | –65 926,15 |
| ES | Ruralni razvoj EPFRR, os 2 (2007. – 2013., mjere povezane s površinom) | 2008. | Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2006. | PAUŠALNA | 5,00 % | EUR | –46 397,27 | 0,00 | –46 397,27 |
| ES | Ruralni razvoj EPFRR, os 2 (2007. – 2013., mjere povezane s površinom) | 2009. | Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2007. | PAUŠALNA | 2,00 % | EUR | –3 290,19 | 0,00 | –3 290,19 |
| ES | Ruralni razvoj EPFRR, os 2 (2007. – 2013., mjere povezane s površinom) | 2009. | Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2006. | PAUŠALNA | 5,00 % | EUR | – 287,56 | 0,00 | – 287,56 |
| ES | Ruralni razvoj EPFRR, os 2 (2007. – 2013., mjere povezane s površinom) | 2010. | Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2007. | PAUŠALNA | 2,00 % | EUR | – 303,12 | 0,00 | – 303,12 |
| ES | Ruralni razvoj EPFRR, os 2 (2007. – 2013., mjere povezane s površinom) | 2010. | Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2006. | PAUŠALNA | 5,00 % | EUR | 18,30 | 0,00 | 18,30 |
| ES | Ruralni razvoj EPFRR, os 2 (2007. – 2013., mjere povezane s površinom) | 2008. | Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2007. | PAUŠALNA | 2,00 % | EUR | –12 901,26 | 0,00 | –12 901,26 |
| ES | Ruralni razvoj EPFRR, os 2 (2007. – 2013., mjere povezane s površinom) | 2008. | Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2008. | PAUŠALNA | 2,00 % | EUR | –1 720,07 | 0,00 | –1 720,07 |
| ES | Ruralni razvoj EPFRR, os 2 (2007. – 2013., mjere povezane s površinom) | 2009. | Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2007. | PAUŠALNA | 2,00 % | EUR | –3 376,04 | 0,00 | –3 376,04 |
| ES | Ruralni razvoj EPFRR, os 2 (2007. – 2013., mjere povezane s površinom) | 2009. | Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2008. | PAUŠALNA | 2,00 % | EUR | –18 020,14 | 0,00 | –18 020,14 |
| ES | Ruralni razvoj EPFRR, os 2 (2007. – 2013., mjere povezane s površinom) | 2010. | Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2007. | PAUŠALNA | 2,00 % | EUR | – 222,49 | 0,00 | – 222,49 |
| ES | Ruralni razvoj EPFRR, os 2 (2007. – 2013., mjere povezane s površinom) | 2010. | Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2008. | PAUŠALNA | 2,00 % | EUR | –61,33 | 0,00 | –61,33 |
| UKUPNO ES | EUR | – 163 733,74 | 0,00 | – 163 733,74 |
| FI | Ruralni razvoj EPFRR, os 1 + 3 – mjere usmjerene na ulaganja (2007. – 2013.) | 2009. | Slabosti u provjeri opravdanosti troškova | PAUŠALNA | 10,00 % | EUR | – 504,30 | – 504,30 | 0,00 |
| FI | Ruralni razvoj EPFRR, os 1 + 3 – mjere usmjerene na ulaganja (2007. – 2013.) | 2009. | Neusklađenost s člankom 55. Uredbe 1974/2006 | JEDNOKRATNA | | EUR | –32 799,76 | 0,00 | –32 799,76 |
| FI | Ruralni razvoj EPFRR, os 1 + 3 – mjere usmjerene na ulaganja (2007. – 2013.) | 2010. | Slabosti u provjeri opravdanosti troškova | PAUŠALNA | 10,00 % | EUR | –4 953,65 | –4 953,65 | 0,00 |
| FI | Ruralni razvoj EPFRR, os 1 + 3 – mjere usmjerene na ulaganja (2007. – 2013.) | 2010. | Neusklađenost s člankom 55. Uredbe 1974/2006 | JEDNOKRATNA | | EUR | – 255 575,05 | 0,00 | – 255 575,05 |
| FI | Ruralni razvoj EPFRR, os 1 + 3 – mjere usmjerene na ulaganja (2007. – 2013.) | 2011. | Slabosti u provjeri opravdanosti troškova | PAUŠALNA | 10,00 % | EUR | –3 752,32 | –3 752,32 | 0,00 |
| FI | Ruralni razvoj EPFRR, os 1 + 3 – mjere usmjerene na ulaganja (2007. – 2013.) | 2011. | Neusklađenost s člankom 55. Uredbe 1974/2006 | JEDNOKRATNA | | EUR | – 301 891,12 | 0,00 | – 301 891,12 |
| FI | Ruralni razvoj EPFRR, os 1 + 3 – mjere usmjerene na ulaganja (2007. – 2013.) | 2012. | Slabosti u provjeri opravdanosti troškova | PAUŠALNA | 10,00 % | EUR | –4 998,04 | –4 998,04 | 0,00 |
| FI | Ruralni razvoj EPFRR, os 1 + 3 – mjere usmjerene na ulaganja (2007. – 2013.) | 2012. | Neusklađenost s člankom 55. Uredbe 1974/2006 | JEDNOKRATNA | | EUR | – 337 561,65 | 0,00 | – 337 561,65 |
| UKUPNO FI | EUR | – 942 035,89 | –14 208,31 | – 927 827,58 |
| FR | Višestruka sukladnost | 2008. | 2 GAEC-a nisu utvrđena, manjkave kontrole nekih SMR-ova, akumulacija umanjenja, godina podnošenja zahtjeva 2007. | PAUŠALNA | 5,00 % | EUR | – 900 274,20 | – 105 512,31 | – 794 761,89 |
| FR | Višestruka sukladnost | 2008. | 2 GAEC-a nisu utvrđena, manjkave kontrole nekih SMR-ova, akumulacija umanjenja, godina podnošenja zahtjeva 2008. | PAUŠALNA | 5,00 % | EUR | –1 375 559,77 | 0,00 | –1 375 559,77 |
| FR | Višestruka sukladnost | 2009. | Nedostaci u kontroli nekih SMR-ova, godina podnošenja zahtjeva 2009. | PAUŠALNA | 2,00 % | EUR | – 597 967,90 | 0,00 | – 597 967,90 |
| FR | Višestruka sukladnost | 2009. | 2 GAEC-a nisu utvrđena, manjkave kontrole nekih SMR-ova, akumulacija umanjenja, godina podnošenja zahtjeva 2007. | PAUŠALNA | 5,00 % | EUR | –13 298,28 | 0,00 | –13 298,28 |
| FR | Višestruka sukladnost | 2009. | 2 GAEC-a nisu utvrđena, manjkave kontrole nekih SMR-ova, akumulacija umanjenja, godina podnošenja zahtjeva 2008. | PAUŠALNA | 5,00 % | EUR | – 840 454,15 | –39 517,83 | – 800 936,32 |
| FR | Višestruka sukladnost | 2010. | Nedostaci u kontroli nekih SMR-ova, godina podnošenja zahtjeva 2009. | PAUŠALNA | 2,00 % | EUR | – 293 991,73 | 0,00 | – 293 991,73 |
| FR | Višestruka sukladnost | 2010. | 2 GAEC-a nisu utvrđena, manjkave kontrole nekih SMR-ova, akumulacija umanjenja, godina podnošenja zahtjeva 2007. | PAUŠALNA | 5,00 % | EUR | –9 888,16 | 0,00 | –9 888,16 |
| FR | Višestruka sukladnost | 2010. | 2 GAEC-a nisu utvrđena, manjkave kontrole nekih SMR-ova, akumulacija umanjenja, godina podnošenja zahtjeva 2008. | PAUŠALNA | 5,00 % | EUR | –7 095,86 | 0,00 | –7 095,86 |
| FR | Višestruka sukladnost | 2011. | Nedostaci u kontroli nekih SMR-ova, godina podnošenja zahtjeva 2009. | PAUŠALNA | 2,00 % | EUR | –1 266,06 | 0,00 | –1 266,06 |
| FR | Višestruka sukladnost | 2011. | 2 GAEC-a nisu utvrđena, manjkave kontrole nekih SMR-ova, akumulacija umanjenja, godina podnošenja zahtjeva 2008. | PAUŠALNA | 5,00 % | EUR | –2 174,86 | 0,00 | –2 174,86 |
| FR | Potvrda obračuna – potvrda sukladnosti obračuna | 2009. | Nepravilnost ili nemar u postupku povrata | JEDNOKRATNA | | EUR | –4 751,99 | 0,00 | –4 751,99 |
| UKUPNO FR | EUR | –4 046 722,96 | – 145 030,14 | –3 901 692,82 |
| GR | Višestruka sukladnost | 2010. | Slabosti u kontrolnom sustavu višestruke sukladnosti – godina podnošenja zahtjeva 2008. | PAUŠALNA | 2,00 % | EUR | – 201 962,44 | 0,00 | – 201 962,44 |
| GR | Višestruka sukladnost | 2010. | Slabosti u kontrolnom sustavu višestruke sukladnosti – godina podnošenja zahtjeva 2007. | PAUŠALNA | 5,00 % | EUR | – 186 826,13 | 0,00 | – 186 826,13 |
| UKUPNO GR | EUR | – 388 788,57 | 0,00 | – 388 788,57 |
| LU | Ruralni razvoj EPFRR, os 2 (2007. – 2013., mjere povezane s površinom) | 2009. | Retroaktivni povrat/neprihvatljiva obilježja/namjernost, godina podnošenja zahtjeva 2008. | JEDNOKRATNA | | EUR | –24 894,97 | 0,00 | –24 894,97 |
| LU | Ruralni razvoj EPFRR, os 2 (2007. – 2013., mjere povezane s površinom) | 2010. | Retroaktivni povrat/neprihvatljiva obilježja/namjernost, godina podnošenja zahtjeva 2009. | JEDNOKRATNA | | EUR | –2 068,61 | 0,00 | –2 068,61 |
| LU | Ruralni razvoj EPFRR, os 2 (2007. – 2013., mjere povezane s površinom) | 2011. | Retroaktivni povrat/neprihvatljiva obilježja/namjernost, godina podnošenja zahtjeva 2010. | JEDNOKRATNA | | EUR | –2 293,52 | 0,00 | –2 293,52 |
| UKUPNO LU | EUR | –29 257,10 | 0,00 | –29 257,10 |
| NL | Ruralni razvoj EPFRR, os 2 (2007. – 2013., mjere povezane s površinom) | 2009. | Slabosti u unakrsnim provjerama LPIS-a, kontrolama na terenu i namjernosti, godina podnošenja zahtjeva 2008. | JEDNOKRATNA | | EUR | –3 816 688,00 | – 183 660,73 | –3 633 027,27 |
| UKUPNO NL | EUR | –3 816 688,00 | – 183 660,73 | –3 633 027,27 |
| 6711 UKUPNO | EUR | –10 941 189,52 | – 342 899,18 | –10 598 290,34 |

DČ

Mjera

Financijska godina

Razlog

Vrsta

%

Valuta

Iznos

Odbici

Financijski učinak

STAVKA PRORAČUNA: 6500

CZ

Potvrda obračuna – financijska potvrda

2011.

Administrativne pogreške

JEDNOKRATNA

EUR

– 121 357,89

0,00

– 121 357,89

UKUPNO CZ

EUR

– 121 357,89

0,00

– 121 357,89

6500 UKUPNO

EUR

– 121 357,89

0,00

– 121 357,89

STAVKA PRORAČUNA: 6701

AT

Proizvodno nevezane izravne potpore (program jedinstvenih plaćanja – SPS)

2007.

Slabosti u LPIS-u i GIS-u, administrativnim unakrsnim provjerama, funkcioniranju kontrola na terenu, primjeni sankcija i plaćanja

JEDNOKRATNA

EUR

–1 542 856,98

0,00

–1 542 856,98

AT

Proizvodno nevezane izravne potpore (program jedinstvenih plaćanja – SPS)

2008.

Slabosti u LPIS-u i GIS-u, administrativnim unakrsnim provjerama, funkcioniranju kontrola na terenu, primjeni sankcija i plaćanja

JEDNOKRATNA

EUR

– 362 356,33

0,00

– 362 356,33

AT

Proizvodno nevezane izravne potpore

2009.

Slabosti u LPIS-u i GIS-u, administrativnim unakrsnim provjerama, funkcioniranju kontrola na terenu, primjeni sankcija i plaćanja

JEDNOKRATNA

EUR

– 322 005,10

0,00

– 322 005,10

UKUPNO AT

EUR

–2 227 218,41

0,00

–2 227 218,41

BE

Financijska revizija – prekoračenje

2012.

Prekoračenje gornjih granica

JEDNOKRATNA

EUR

–8 448,26

–8 448,26

0,00

BE

Financijska revizija – prekoračenje

2012.

Prekoračenje gornjih granica

JEDNOKRATNA

EUR

– 827 309,72

– 827 309,72

0,00

UKUPNO BE

EUR

– 835 757,98

– 835 757,98

0,00

DE

Proizvodno nevezane izravne potpore (program jedinstvenih plaćanja – SPS)

2008.

Slabosti u unakrsnim provjerama LPIS-a i kontrola na terenu mjernog odstupanja, godina podnošenja zahtjeva 2007.

JEDNOKRATNA

EUR

–51 726,31

0,00

–51 726,31

DE

Proizvodno nevezane izravne potpore

2009.

Slabosti u unakrsnim provjerama LPIS-a i kontrola na terenu mjernog odstupanja, godina podnošenja zahtjeva 2008.

JEDNOKRATNA

EUR

–83 286,41

0,00

–83 286,41

DE

Financijska revizija – kašnjenja u plaćanju i rokovi plaćanja

2012.

Kašnjenja u plaćanju

JEDNOKRATNA

EUR

–10 670,90

–10 670,90

0,00

UKUPNO DE

EUR

– 145 683,62

–10 670,90

– 135 012,72

ES

Voće i povrće – programi za tekuće poslovanje

2007.

Manjkave ključne provjere

PAUŠALNA

2,00 %

EUR

– 365 658,89

0,00

– 365 658,89

ES

Voće i povrće – programi za tekuće poslovanje

2007.

Manjkave ključne provjere

PAUŠALNA

5,00 %

EUR

– 737 372,81

0,00

– 737 372,81

ES

Voće i povrće – prethodno priznate skupine proizvođača

2007.

Manjkave ključne provjere

PAUŠALNA

5,00 %

EUR

–1 787,28

0,00

–1 787,28

ES

Voće i povrće – programi za tekuće poslovanje

2007.

Manjkave ključne provjere

PAUŠALNA

10,00 %

EUR

– 145 740,74

0,00

– 145 740,74

ES

Voće i povrće – programi za tekuće poslovanje

2007.

Specifični neprihvatljivi izdaci

JEDNOKRATNA

EUR

– 919 365,27

0,00

– 919 365,27

ES

Voće i povrće – programi za tekuće poslovanje

2008.

Manjkave ključne provjere

PAUŠALNA

2,00 %

EUR

– 538 517,00

0,00

– 538 517,00

ES

Voće i povrće – programi za tekuće poslovanje

2008.

Manjkave ključne provjere

PAUŠALNA

5,00 %

EUR

– 875 633,57

0,00

– 875 633,57

ES

Voće i povrće – prethodno priznate skupine proizvođača

2008.

Manjkave ključne provjere

PAUŠALNA

5,00 %

EUR

–3 135,65

0,00

–3 135,65

ES

Voće i povrće – programi za tekuće poslovanje

2008.

Manjkave ključne provjere

PAUŠALNA

10,00 %

EUR

–65 004,15

0,00

–65 004,15

ES

Voće i povrće – programi za tekuće poslovanje

2008.

Specifični neprihvatljivi izdaci

JEDNOKRATNA

EUR

–1 143 982,20

0,00

–1 143 982,20

ES

Voće i povrće – programi za tekuće poslovanje

2009.

Manjkave ključne provjere

PAUŠALNA

2,00 %

EUR

–2 121,76

0,00

–2 121,76

ES

Voće i povrće – prethodno priznate skupine proizvođača

2009.

Manjkave ključne provjere

PAUŠALNA

5,00 %

EUR

–1 807,57

0,00

–1 807,57

ES

Voće i povrće – programi za tekuće poslovanje

2009.

Manjkave ključne provjere

PAUŠALNA

5,00 %

EUR

– 984 848,39

0,00

– 984 848,39

ES

Voće i povrće – programi za tekuće poslovanje

2009.

Manjkave ključne provjere

PAUŠALNA

10,00 %

EUR

–26 937,72

0,00

–26 937,72

ES

Voće i povrće – programi za tekuće poslovanje

2010.

Manjkave ključne provjere

PAUŠALNA

2,00 %

EUR

1 259,51

0,00

1 259,51

ES

Voće i povrće – prethodno priznate skupine proizvođača

2010.

Manjkave ključne provjere

PAUŠALNA

5,00 %

EUR

–1 629,62

0,00

–1 629,62

ES

Voće i povrće – programi za tekuće poslovanje

2010.

Manjkave ključne provjere

PAUŠALNA

5,00 %

EUR

– 990 175,71

0,00

– 990 175,71

ES

Voće i povrće – programi za tekuće poslovanje

2010.

Manjkave ključne provjere

PAUŠALNA

10,00 %

EUR

169,58

0,00

169,58

ES

Voće i povrće – programi za tekuće poslovanje

2011.

Manjkave ključne provjere

PAUŠALNA

5,00 %

EUR

– 979 171,01

0,00

– 979 171,01

ES

Proizvodno nevezane izravne potpore

2007.

Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2006.

PAUŠALNA

2,00 %

EUR

– 800 115,89

– 506,88

– 799 609,01

ES

Ostale izravne potpore

2007.

Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2006.

PAUŠALNA

5,00 %

EUR

–1 000 522,12

0,00

–1 000 522,12

ES

Proizvodno nevezane izravne potpore

2008.

Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2006.

PAUŠALNA

2,00 %

EUR

–5 160,91

–0,21

–5 160,70

ES

Ostale izravne potpore

2008.

Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2007.

PAUŠALNA

2,00 %

EUR

– 338 164,02

0,00

– 338 164,02

ES

Proizvodno nevezane izravne potpore

2008.

Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2007.

PAUŠALNA

2,00 %

EUR

– 771 505,81

–31,70

– 771 474,11

ES

Ostale izravne potpore

2008.

Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2006.

PAUŠALNA

5,00 %

EUR

–14 378,54

0,00

–14 378,54

ES

Ostale izravne potpore

2008.

Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2007.

PAUŠALNA

5,00 %

EUR

–63 773,71

0,00

–63 773,71

ES

Proizvodno nevezane izravne potpore

2009.

Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2006.

PAUŠALNA

2,00 %

EUR

–78,16

0,00

–78,16

ES

Ostale izravne potpore

2009.

Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2007.

PAUŠALNA

2,00 %

EUR

–2 318,23

0,00

–2 318,23

ES

Proizvodno nevezane izravne potpore

2009.

Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2007.

PAUŠALNA

2,00 %

EUR

186,40

0,00

186,40

ES

Ostale izravne potpore

2009.

Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2006.

PAUŠALNA

5,00 %

EUR

– 727,03

0,00

– 727,03

ES

Proizvodno nevezane izravne potpore

2010.

Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2006.

PAUŠALNA

2,00 %

EUR

–2 293,81

0,00

–2 293,81

ES

Ostale izravne potpore

2010.

Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2007.

PAUŠALNA

2,00 %

EUR

– 468,08

0,00

– 468,08

ES

Proizvodno nevezane izravne potpore

2010.

Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2007.

PAUŠALNA

2,00 %

EUR

233,66

0,00

233,66

ES

Ostale izravne potpore

2010.

Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2006.

PAUŠALNA

5,00 %

EUR

–6 934,44

0,00

–6 934,44

ES

Ostale izravne potpore

2010.

Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2007.

PAUŠALNA

5,00 %

EUR

– 181,82

0,00

– 181,82

ES

Ostale izravne potpore

2008.

Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2007.

PAUŠALNA

2,00 %

EUR

–88 770,49

0,00

–88 770,49

ES

Proizvodno nevezane izravne potpore

2008.

Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2007.

PAUŠALNA

2,00 %

EUR

– 526 475,63

–73,61

– 526 402,02

ES

Ostale izravne potpore

2009.

Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2007.

PAUŠALNA

2,00 %

EUR

–25,72

0,00

–25,72

ES

Proizvodno nevezane izravne potpore

2009.

Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2007.

PAUŠALNA

2,00 %

EUR

– 493,99

0,00

– 493,99

ES

Ostale izravne potpore

2009.

Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2008.

PAUŠALNA

2,00 %

EUR

–92 270,35

0,00

–92 270,35

ES

Proizvodno nevezane izravne potpore

2009.

Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2008.

PAUŠALNA

2,00 %

EUR

– 525 914,47

0,00

– 525 914,47

ES

Ostale izravne potpore

2010.

Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2007.

PAUŠALNA

2,00 %

EUR

– 236,54

0,00

– 236,54

ES

Proizvodno nevezane izravne potpore

2010.

Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2007.

PAUŠALNA

2,00 %

EUR

– 457,10

0,00

– 457,10

ES

Ostale izravne potpore

2010.

Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2008.

PAUŠALNA

2,00 %

EUR

– 210,66

0,00

– 210,66

ES

Proizvodno nevezane izravne potpore

2010.

Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2008.

PAUŠALNA

2,00 %

EUR

– 803,64

0,00

– 803,64

ES

Prava

2009.

Povrat sredstava

JEDNOKRATNA

EUR

– 152,70

–0,10

– 152,60

ES

Prava

2009.

Neopravdana dodjela posebnih prava

JEDNOKRATNA

EUR

–1 316 791,79

– 838,16

–1 315 953,63

ES

Prava

2010.

Krma nije uključena

PAUŠALNA

5,00 %

EUR

–2 796 719,30

0,00

–2 796 719,30

ES

Prava

2010.

Nacionalna pričuva za sektor maslinovog ulja

PAUŠALNA

5,00 %

EUR

–1 467 764,48

0,00

–1 467 764,48

ES

Prava

2010.

Viša sila u sektoru šećera

JEDNOKRATNA

EUR

– 169 495,55

0,00

– 169 495,55

ES

Prava

2010.

Povrat sredstava

JEDNOKRATNA

EUR

– 259,91

0,00

– 259,91

ES

Prava

2010.

Nevezane posebne potpore za muško govedo

JEDNOKRATNA

EUR

– 648 647,61

0,00

– 648 647,61

ES

Prava

2010.

Neopravdana dodjela posebnih prava

JEDNOKRATNA

EUR

–1 334 718,15

0,00

–1 334 718,15

ES

Financijska revizija – prekoračenje

2011.

Prekoračenje gornjih granica

JEDNOKRATNA

EUR

– 474 315,16

– 474 315,16

0,00

ES

Financijska revizija – prekoračenje

2011.

Prekoračenje gornjih granica

JEDNOKRATNA

EUR

– 116 322,42

–1 301 665,74

1 185 343,32

ES

Potvrda obračuna – financijska potvrda

2011.

Neprihvatljivi izdaci

JEDNOKRATNA

EUR

–18 632,33

–18 632,33

0,00

ES

Financijska revizija – kašnjenja u plaćanju i rokovi plaćanja

2011.

Kašnjenja u plaćanju

JEDNOKRATNA

EUR

–42 228,78

–42 228,78

0,00

ES

Financijska revizija – kašnjenja u plaćanju i rokovi plaćanja

2011.

Kašnjenja u plaćanju

JEDNOKRATNA

EUR

–3 043 215,34

–3 043 215,34

0,00

ES

Mlijeko – kvota

2011.

Prikupljanje pristojbe za mlijeko

JEDNOKRATNA

EUR

135 786,22

135 786,22

0,00

ES

Financijska revizija – prekoračenje

2012.

Prekoračenje financijskih gornjih granica

JEDNOKRATNA

EUR

–51 193,89

–51 193,89

0,00

ES

Financijska revizija – prekoračenje

2012.

Prekoračenje financijskih gornjih granica

JEDNOKRATNA

EUR

–12 288,65

–12 288,65

0,00

ES

Financijska revizija – kašnjenja u plaćanju i rokovi plaćanja

2012.

Kašnjenja u plaćanju

JEDNOKRATNA

EUR

– 226 009,53

– 226 009,53

0,00

UKUPNO ES

EUR

–23 606 290,72

–5 035 213,86

–18 571 076,86

FI

Ostale izravne potpore – goveda

2009.

Neprimjenjivanje smanjenja i isključenja (životinje koje nisu pronađene pri kontrolama na terenu tijekom razdoblja obveznog držanja)

JEDNOKRATNA

EUR

–2 455,57

0,00

–2 455,57

FI

Ostale izravne potpore – članak 69. Uredbe 1782/2003 – samo ovce i goveda

2009.

Neprimjenjivanje smanjenja i isključenja (životinje koje potencijalno ispunjavaju uvjete, životinje bez ušnih markica)

JEDNOKRATNA

EUR

–85 467,41

0,00

–85 467,41

FI

Ostale izravne potpore – goveda

2010.

Neprimjenjivanje smanjenja i isključenja (životinje koje nisu pronađene pri kontrolama na terenu tijekom razdoblja obveznog držanja)

JEDNOKRATNA

EUR

–4 103,67

0,00

–4 103,67

FI

Ostale izravne potpore – članak 69. Uredbe 1782/2003 – samo ovce i goveda

2010.

Neprimjenjivanje smanjenja i isključenja (životinje koje potencijalno ispunjavaju uvjete, životinje bez ušnih markica)

JEDNOKRATNA

EUR

– 130 869,20

0,00

– 130 869,20

FI

Ostale izravne potpore – članci 68. – 72. Uredbe 73/2009

2011.

Neprimjenjivanje smanjenja i isključenja (životinje koje potencijalno ispunjavaju uvjete, životinje bez ušnih markica)

JEDNOKRATNA

EUR

–87 599,21

0,00

–87 599,21

FI

Financijska revizija – prekoračenje

2012.

Prekoračenje gornjih granica

JEDNOKRATNA

EUR

–73 951,98

–73 951,98

0,00

UKUPNO FI

EUR

– 384 447,04

–73 951,98

– 310 495,06

FR

Voće i povrće – obrada bresaka i krušaka

2007.

Nedostaci pri opskrbljivanju članova organizacija proizvođača tehničkim sredstvima

PAUŠALNA

10,00 %

EUR

–28 022,33

0,00

–28 022,33

FR

Voće i povrće – obrada rajčica

2007.

Nedostaci pri opskrbljivanju članova organizacija proizvođača tehničkim sredstvima

PAUŠALNA

10,00 %

EUR

–38 019,88

0,00

–38 019,88

FR

Voće i povrće – orašasti plodovi

2007.

Nedostaci pri opskrbljivanju članova organizacija proizvođača tehničkim sredstvima

JEDNOKRATNA

EUR

–14 675,50

0,00

–14 675,50

FR

Voće i povrće – programi za tekuće poslovanje

2007.

Nedostaci pri opskrbljivanju članova organizacija proizvođača tehničkim sredstvima

JEDNOKRATNA

EUR

–10 143 429,40

–4 402 146,54

–5 741 282,86

FR

Voće i povrće – povlačenja

2007.

Nedostaci pri opskrbljivanju članova organizacija proizvođača tehničkim sredstvima

JEDNOKRATNA

EUR

– 254 741,35

0,00

– 254 741,35

FR

Voće i povrće – programi za tekuće poslovanje

2008.

Nedostaci pri opskrbljivanju članova organizacija proizvođača tehničkim sredstvima

JEDNOKRATNA

EUR

–7 013 519,75

–2 358 665,31

–4 654 854,44

FR

Voće i povrće – programi za tekuće poslovanje

2009.

Nedostaci pri opskrbljivanju članova organizacija proizvođača tehničkim sredstvima

JEDNOKRATNA

EUR

–93 897,24

0,00

–93 897,24

FR

Voće i povrće – programi za tekuće poslovanje

2010.

Nedostaci pri opskrbljivanju članova organizacija proizvođača tehničkim sredstvima

JEDNOKRATNA

EUR

–83 200,09

0,00

–83 200,09

FR

Voće i povrće – programi za tekuće poslovanje

2011.

Nedostaci pri opskrbljivanju članova organizacija proizvođača tehničkim sredstvima

JEDNOKRATNA

EUR

–30 320,94

0,00

–30 320,94

FR

Višestruka sukladnost

2008.

2 GAEC-a nisu utvrđena, manjkave kontrole nekih SMR-ova, akumulacija umanjenja, godina podnošenja zahtjeva 2007.

PAUŠALNA

5,00 %

EUR

–40 391 474,89

–11 821,04

–40 379 653,85

FR

Višestruka sukladnost

2008.

Preblagi sustav sankcija, kašnjenja u dostavi obavijesti, godina podnošenja zahtjeva 2007.

JEDNOKRATNA

EUR

–11 039 706,01

–55 198,55

–10 984 507,46

FR

Višestruka sukladnost

2009.

Nedostaci u kontroli nekih SMR-ova, godina podnošenja zahtjeva 2009.

PAUŠALNA

2,00 %

EUR

– 157 245,53

0,00

– 157 245,53

FR

Višestruka sukladnost

2009.

2 GAEC-a nisu utvrđena, manjkave kontrole nekih SMR-ova, akumulacija umanjenja, godina podnošenja zahtjeva 2007.

PAUŠALNA

5,00 %

EUR

–9 493,60

–0,28

–9 493,32

FR

Višestruka sukladnost

2009.

2 GAEC-a nisu utvrđena, manjkave kontrole nekih SMR-ova, akumulacija umanjenja, godina podnošenja zahtjeva 2008.

PAUŠALNA

5,00 %

EUR

–40 818 770,14

–10 787,66

–40 807 982,48

FR

Višestruka sukladnost

2009.

Preblagi sustav sankcija, kašnjenja u dostavi obavijesti, godina podnošenja zahtjeva 2008.

JEDNOKRATNA

EUR

–13 381 038,70

–66 906,21

–13 314 132,49

FR

Višestruka sukladnost

2010.

Nedostaci u kontroli nekih SMR-ova, godina podnošenja zahtjeva 2009.

PAUŠALNA

2,00 %

EUR

–26 673,71

0,00

–26 673,71

FR

Višestruka sukladnost

2010.

Nedostaci u kontroli nekih SMR-ova, godina podnošenja zahtjeva 2009.

PAUŠALNA

2,00 %

EUR

–16 163 000,23

–2 669,27

–16 160 330,96

FR

Višestruka sukladnost

2010.

2 GAEC-a nisu utvrđena, manjkave kontrole nekih SMR-ova, akumulacija umanjenja, godina podnošenja zahtjeva 2007.

PAUŠALNA

5,00 %

EUR

–1 689,23

0,01

–1 689,24

FR

Višestruka sukladnost

2010.

2 GAEC-a nisu utvrđena, manjkave kontrole nekih SMR-ova, akumulacija umanjenja, godina podnošenja zahtjeva 2008.

PAUŠALNA

5,00 %

EUR

–9 628,52

–0,56

–9 627,96

FR

Višestruka sukladnost

2010.

Preblagi sustav sankcija, kašnjenja u dostavi obavijesti, akumulacija umanjenja, godina podnošenja zahtjeva 2009.

JEDNOKRATNA

EUR

–15 761 783,07

–31 523,60

–15 730 259,47

FR

Višestruka sukladnost

2011.

Nedostaci u kontroli nekih SMR-ova, godina podnošenja zahtjeva 2009.

PAUŠALNA

2,00 %

EUR

–9 551,86

– 276,81

–9 275,05

FR

Višestruka sukladnost

2011.

Nedostaci u kontroli nekih SMR-ova, godina podnošenja zahtjeva 2009.

PAUŠALNA

2,00 %

EUR

1 881,20

0,00

1 881,20

FR

Višestruka sukladnost

2011.

2 GAEC-a nisu utvrđena, manjkave kontrole nekih SMR-ova, akumulacija umanjenja, godina podnošenja zahtjeva 2008.

PAUŠALNA

5,00 %

EUR

–8 515,33

0,00

–8 515,33

FR

Financijska revizija – kašnjenja u plaćanju i rokovi plaćanja

2012.

Kašnjenja u plaćanju

JEDNOKRATNA

EUR

– 361 229,20

– 361 229,20

0,00

FR

Potvrda obračuna – potvrda sukladnosti obračuna

2009.

Pogreška pri raspodjeli proračunskih sredstava: primici nisu prijavljeni u proračun Zajednice

JEDNOKRATNA

EUR

–35 069,07

0,00

–35 069,07

FR

Potvrda obračuna – potvrda sukladnosti obračuna

2009.

Nepravilnost ili nemar u postupku povrata

JEDNOKRATNA

EUR

–21 037,96

0,00

–21 037,96

UKUPNO FR

EUR

– 155 893 852,33

–7 301 225,02

– 148 592 627,31

GR

Voće i povrće – obrada rajčica

2007.

Nedostaci u kontroli provjera sukladnosti, fizičkim pregledima područja, administrativnim i računovodstvenim provjerama proizvođača i gotovih proizvoda, fizičkim pregledima i računovodstvenim provjerama zaliha

PAUŠALNA

5,00 %

EUR

–1 241 950,67

0,00

–1 241 950,67

GR

Voće i povrće – obrada rajčica

2008.

Nedostaci u kontroli provjera sukladnosti, fizičkim pregledima područja, administrativnim i računovodstvenim provjerama proizvođača i gotovih proizvoda, fizičkim pregledima i računovodstvenim provjerama zaliha

PAUŠALNA

10,00 %

EUR

–2 115 555,01

0,00

–2 115 555,01

GR

Voće i povrće – obrada rajčica

2009.

Nedostaci u kontroli provjera sukladnosti, fizičkim pregledima područja, administrativnim i računovodstvenim provjerama proizvođača i gotovih proizvoda, fizičkim pregledima i računovodstvenim provjerama zaliha

PAUŠALNA

10,00 %

EUR

–3 219,00

0,00

–3 219,00

GR

Ostale izravne potpore – članak 69. Uredbe 1782/2003 – samo ovce i goveda

2009.

Goveda, članak 69.: Slabosti u sustavima sankcija i pri nadzornim provjerama – godina podnošenja zahtjeva 2008.

PAUŠALNA

2,00 %

EUR

– 162 625,79

– 325,25

– 162 300,54

GR

Ostale izravne potpore – članak 69. Uredbe 1782/2003 – samo ovce i goveda

2009.

Ovce članak 69.: slabosti kontrola na terenu – držanje životinja nije provjereno – godina podnošenja zahtjeva 2008.

PAUŠALNA

5,00 %

EUR

– 589 848,52

–1 179,70

– 588 668,82

GR

Ostale izravne potpore – članak 69. Uredbe 1782/2003 – samo ovce i goveda

2009.

Goveda, članak 69. – neopravdano plaćanje pojedinačnim podnositeljima zahtjeva – godina podnošenja zahtjeva 2009.

JEDNOKRATNA

EUR

–49 324,00

– 986,48

–48 337,52

GR

Ostale izravne potpore – članak 69. Uredbe 1782/2003 – samo ovce i goveda

2010.

Goveda, članak 69.: Slabosti u sustavima sankcija i pri nadzornim provjerama – godina podnošenja zahtjeva 2009.

PAUŠALNA

2,00 %

EUR

– 159 662,41

– 660,12

– 159 002,29

GR

Ostale izravne potpore – članak 69. Uredbe 1782/2003 – samo ovce i goveda

2010.

Ovce članak 69.: slabosti kontrola na terenu – držanje životinja nije provjereno – godina podnošenja zahtjeva 2009.

PAUŠALNA

5,00 %

EUR

– 626 203,65

–29 339,23

– 596 864,42

GR

Ostale izravne potpore – članak 69. Uredbe 1782/2003 – samo ovce i goveda

2011.

Ovce članak 69.: slabosti kontrola na terenu – držanje životinja nije provjereno – godina podnošenja zahtjeva 2009.

PAUŠALNA

5,00 %

EUR

2 003,17

0,00

2 003,17

GR

Prava

2008.

Neuključivanje površina pod krmnim biljem u 2006. – uobičajena prava

PAUŠALNA

5,00 %

EUR

–7 020 040,97

–7 020 040,97

0,00

GR

Prava

2008.

Neuključivanje površina pod krmnim biljem u 2006. – posebna prava

PAUŠALNA

5,00 %

EUR

–3 982 096,46

0,00

–3 982 096,46

GR

Prava

2008.

Nedostaci pri dodjeli mjerila za nacionalnu pričuvu u 2006.

PAUŠALNA

10,00 %

EUR

–9 935 755,68

–4 967 877,84

–4 967 877,84

GR

Prava

2008.

Neopravdani korisnici sredstava iz nacionalne pričuve 2007.

JEDNOKRATNA

EUR

– 524 628,25

0,00

– 524 628,25

GR

Prava

2008.

Pogrešni izračun regionalnog prosjeka prava za 2007.

JEDNOKRATNA

EUR

– 674 004,06

0,00

– 674 004,06

GR

Prava

2008.

Pogrešni izračun vrijednosti regionalnog prosjeka prava za 2006.

JEDNOKRATNA

EUR

–2 786 983,22

0,00

–2 786 983,22

GR

Prava

2008.

Djelomična aktivacija posebnih prava

JEDNOKRATNA

EUR

–1 482 230,85

0,00

–1 482 230,85

GR

Prava

2008.

Povrat zbog preklapanja s ispravkom u okviru istrage AA/2007/007/GR

JEDNOKRATNA

EUR

0,00

– 199 280,78

199 280,78

GR

Prava

2009.

Neuključivanje površina pod krmnim biljem u 2006. – uobičajena prava

PAUŠALNA

5,00 %

EUR

–7 017 232,96

0,00

–7 017 232,96

GR

Prava

2009.

Neuključivanje površina pod krmnim biljem u 2006. – posebna prava

PAUŠALNA

5,00 %

EUR

–3 947 400,93

0,00

–3 947 400,93

GR

Prava

2009.

Nedostaci pri dodjeli mjerila za nacionalnu pričuvu u 2006.

PAUŠALNA

10,00 %

EUR

–9 739 243,02

0,00

–9 739 243,02

GR

Prava

2009.

Neopravdani korisnici sredstava iz nacionalne pričuve 2007.

JEDNOKRATNA

EUR

– 396 672,82

0,00

– 396 672,82

GR

Prava

2009.

Pogrešni izračun regionalnog prosjeka prava za 2007.

JEDNOKRATNA

EUR

– 599 310,06

0,00

– 599 310,06

GR

Prava

2009.

Pogrešni izračun vrijednosti regionalnog prosjeka prava za 2006.

JEDNOKRATNA

EUR

–2 730 858,30

0,00

–2 730 858,30

GR

Prava

2009.

Djelomična aktivacija posebnih prava

JEDNOKRATNA

EUR

–1 847 858,89

0,00

–1 847 858,89

GR

Prava

2010.

Neuključivanje površina pod krmnim biljem u 2006. – uobičajena prava

PAUŠALNA

5,00 %

EUR

–7 020 040,97

0,00

–7 020 040,97

GR

Prava

2010.

Neuključivanje površina pod krmnim biljem u 2006. – posebna prava

PAUŠALNA

5,00 %

EUR

–3 885 929,66

0,00

–3 885 929,66

GR

Prava

2010.

Nedostaci pri dodjeli mjerila za nacionalnu pričuvu u 2006.

PAUŠALNA

10,00 %

EUR

–9 691 976,36

0,00

–9 691 976,36

GR

Prava

2010.

Neopravdani korisnici sredstava iz nacionalne pričuve 2007.

JEDNOKRATNA

EUR

– 365 638,75

0,00

– 365 638,75

GR

Prava

2010.

Pogrešni izračun regionalnog prosjeka prava za 2007.

JEDNOKRATNA

EUR

– 565 616,36

0,00

– 565 616,36

GR

Prava

2010.

Pogrešni izračun vrijednosti regionalnog prosjeka prava za 2006.

JEDNOKRATNA

EUR

–2 716 046,60

0,00

–2 716 046,60

GR

Prava

2010.

Djelomična aktivacija posebnih prava

JEDNOKRATNA

EUR

–1 884 218,70

0,00

–1 884 218,70

GR

Višestruka sukladnost

2007.

Slabosti u kontrolnom sustavu višestruke sukladnosti – godina podnošenja zahtjeva 2006.

PAUŠALNA

5,00 %

EUR

–5 325 926,19

– 484 087,90

–4 841 838,29

GR

Višestruka sukladnost

2008.

Slabosti u kontrolnom sustavu višestruke sukladnosti – godina podnošenja zahtjeva 2006.

PAUŠALNA

5,00 %

EUR

–29 319,70

–46,06

–29 273,64

GR

Višestruka sukladnost

2008.

Slabosti u kontrolnom sustavu višestruke sukladnosti – godina podnošenja zahtjeva 2007.

PAUŠALNA

5,00 %

EUR

–11 421 885,77

– 624 482,52

–10 797 403,25

GR

Višestruka sukladnost

2009.

Slabosti u kontrolnom sustavu višestruke sukladnosti – godina podnošenja zahtjeva 2008.

PAUŠALNA

2,00 %

EUR

–4 936 572,90

–55 807,14

–4 880 765,76

GR

Višestruka sukladnost

2009.

Slabosti u kontrolnom sustavu višestruke sukladnosti – godina podnošenja zahtjeva 2006.

PAUŠALNA

5,00 %

EUR

–20 694,01

–14 620,62

–6 073,39

GR

Višestruka sukladnost

2009.

Slabosti u kontrolnom sustavu višestruke sukladnosti – godina podnošenja zahtjeva 2007.

PAUŠALNA

5,00 %

EUR

– 107 029,89

–14 138,96

–92 890,93

GR

Višestruka sukladnost

2010.

Slabosti u kontrolnom sustavu višestruke sukladnosti – godina podnošenja zahtjeva 2008.

PAUŠALNA

2,00 %

EUR

– 547,38

– 751,51

204,13

GR

Višestruka sukladnost

2010.

Slabosti u kontrolnom sustavu višestruke sukladnosti – godina podnošenja zahtjeva 2007.

PAUŠALNA

5,00 %

EUR

–57,69

0,00

–57,69

GR

Mlijeko – kvota

2008.

Ispravak pristojbe za mlijeko

JEDNOKRATNA

EUR

347,11

347,11

0,00

GR

Financijska revizija – prekoračenje

2008.

Prekoračenje financijskih gornjih granica

JEDNOKRATNA

EUR

– 737 200,95

– 825 060,11

87 859,16

GR

Financijska revizija – kašnjenja u plaćanju i rokovi plaćanja

2008.

Prekoračenje rokova za kašnjenje u plaćanju

JEDNOKRATNA

EUR

– 174 948,49

– 174 948,49

0,00

GR

Financijska revizija – kašnjenja u plaćanju i rokovi plaćanja

2008.

Prekoračenje rokova plaćanja

JEDNOKRATNA

EUR

–2 448 650,32

–2 448 650,32

0,00

UKUPNO GR

EUR

– 108 962 655,93

–16 861 936,89

–92 100 719,04

HU

Potvrda obračuna – potvrda sukladnosti obračuna

2011.

Poznate pogreške

JEDNOKRATNA

EUR

– 336 450,00

0,00

– 336 450,00

HU

Potvrda obračuna – potvrda sukladnosti obračuna

2011.

Poznate pogreške

JEDNOKRATNA

EUR

– 781,00

0,00

– 781,00

UKUPNO HU

EUR

– 337 231,00

0,00

– 337 231,00

IE

Financijska revizija – prekoračenje

2012.

Prekoračenje financijskih gornjih granica

JEDNOKRATNA

EUR

–41 641,57

–41 641,57

0,00

UKUPNO IE

EUR

–41 641,57

–41 641,57

0,00

LU

Proizvodno nevezane izravne potpore

2009.

Retroaktivni povrat/neprihvatljiva obilježja/namjernost, godina podnošenja zahtjeva 2008.

JEDNOKRATNA

EUR

– 161 186,50

0,00

– 161 186,50

LU

Proizvodno nevezane izravne potpore

2010.

Retroaktivni povrat/neprihvatljiva obilježja/namjernost, godina podnošenja zahtjeva 2009.

JEDNOKRATNA

EUR

–12 003,27

0,00

–12 003,27

LU

Proizvodno nevezane izravne potpore

2011.

Retroaktivni povrat/neprihvatljiva obilježja/namjernost, godina podnošenja zahtjeva 2010.

JEDNOKRATNA

EUR

–15 096,97

0,00

–15 096,97

LU

Financijska revizija – prekoračenje

2012.

Prekoračenje gornjih granica

JEDNOKRATNA

EUR

–2 597,78

–2 597,78

0,00

UKUPNO LU

EUR

– 190 884,52

–2 597,78

– 188 286,74

LV

Financijska revizija – prekoračenje

2012.

Prekoračenje gornjih granica

JEDNOKRATNA

EUR

–95,96

–95,96

0,00

UKUPNO LV

EUR

–95,96

–95,96

0,00

NL

Ostale izravne potpore

2009.

Slabosti u unakrsnim provjerama LPIS-a, kontrolama na terenu i namjernosti, godina podnošenja zahtjeva 2008.

PAUŠALNA

3,00 %

EUR

–15 979,71

0,00

–15 979,71

NL

Proizvodno nevezane izravne potpore

2009.

Slabosti u unakrsnim provjerama LPIS-a, kontrolama na terenu i namjernosti, godina podnošenja zahtjeva 2008.

PAUŠALNA

3,00 %

EUR

–20 461 767,83

– 209,47

–20 461 558,36

NL

Proizvodno nevezane izravne potpore

2010.

Slabosti u unakrsnim provjerama LPIS-a, kontrolama na terenu i namjernosti, godina podnošenja zahtjeva 2008.

PAUŠALNA

3,00 %

EUR

–31 702,54

0,00

–31 702,54

NL

Ostale izravne potpore

2010.

Slabosti u unakrsnim provjerama LPIS-a, kontrolama na terenu i namjernosti, godina podnošenja zahtjeva 2008.

PAUŠALNA

3,00 %

EUR

–42,24

0,00

–42,24

NL

Proizvodno nevezane izravne potpore

2011.

Slabosti u unakrsnim provjerama LPIS-a, kontrolama na terenu i namjernosti, godina podnošenja zahtjeva 2008.

PAUŠALNA

3,00 %

EUR

–1 678,57

0,00

–1 678,57

NL

Proizvodno nevezane izravne potpore

2010.

Netočnost LPIS-a i GIS-a, godina podnošenja zahtjeva 2009.

JEDNOKRATNA

EUR

–5 047 207,00

0,00

–5 047 207,00

NL

Proizvodno nevezane izravne potpore

2011.

Netočnost LPIS-a i GIS-a, godina podnošenja zahtjeva 2010.

JEDNOKRATNA

EUR

– 750 000,00

0,00

– 750 000,00

NL

Financijska revizija – kašnjenja u plaćanju i rokovi plaćanja

2012.

Kašnjenja u plaćanju

JEDNOKRATNA

EUR

–33 831,72

–33 831,72

0,00

NL

Financijska revizija – kašnjenja u plaćanju i rokovi plaćanja

2012.

Kašnjenja u plaćanju

JEDNOKRATNA

EUR

–91 159,06

–91 159,06

0,00

NL

Nepravilnosti

2007.

Neizvješćivanje o kamatama u tablici u Prilogu III. za financijsku godinu 2006.

JEDNOKRATNA

EUR

–4 890 879,11

0,00

–4 890 879,11

NL

Nepravilnosti

2009.

Neizvješćivanje o kamatama u tablici u Prilogu III. za financijsku godinu 2007.

JEDNOKRATNA

EUR

–5 346,88

0,00

–5 346,88

NL

Nepravilnosti

2009.

Neizvješćivanje o kamatama u tablici u Prilogu III. za financijsku godinu 2008.

JEDNOKRATNA

EUR

–10 459,54

0,00

–10 459,54

NL

Nepravilnosti

2010.

Neizvješćivanje o kamatama u tablici u Prilogu III. za financijsku godinu 2009.

JEDNOKRATNA

EUR

– 310 112,90

0,00

– 310 112,90

NL

Nepravilnosti

2011.

Nenaplaćene kamate na vraćene iznose u financijskim godinama 2006. – 2009.

JEDNOKRATNA

EUR

–60 779,00

0,00

–60 779,00

UKUPNO NL

EUR

–31 710 946,10

– 125 200,25

–31 585 745,85

RO

Financijska revizija – kašnjenja u plaćanju i rokovi plaćanja

2012.

Kašnjenja u plaćanju

JEDNOKRATNA

EUR

–65 967,69

–65 967,69

0,00

UKUPNO RO

EUR

–65 967,69

–65 967,69

0,00

SE

Financijska revizija – prekoračenje

2012.

Prekoračenje gornjih granica

JEDNOKRATNA

EUR

–24 704,47

–24 704,47

0,00

UKUPNO SE

EUR

–24 704,47

–24 704,47

0,00

6701 UKUPNO

EUR

– 324 427 377,34

–30 378 964,35

– 294 048 412,99

STAVKA PRORAČUNA: 5070107

PT

POSEI

2006.

Povrat na temelju presude u predmetu T-2/11

JEDNOKRATNA

EUR

239 045,63

0,00

239 045,63

PT

Ostale izravne potpore – biljni proizvodi (POSEI)

2007.

Povrat na temelju presude u predmetu T-2/11

JEDNOKRATNA

EUR

266 137,96

0,00

266 137,96

UKUPNO PT

EUR

505 183,59

0,00

505 183,59

05070107 UKUPNO

EUR

505 183,59

0,00

505 183,59

STAVKA PRORAČUNA: 6711

AT

Ruralni razvoj EPFRR, os 2 (2007. – 2013., mjere povezane s površinom)

2007.

Slabosti u LPIS-u i GIS-u te u funkcioniranju kontrola na terenu

JEDNOKRATNA

EUR

–1 349 639,44

0,00

–1 349 639,44

AT

Ruralni razvoj EPFRR, os 2 (2007. – 2013., mjere povezane s površinom)

2008.

Slabosti u LPIS-u i GIS-u te u funkcioniranju kontrola na terenu

JEDNOKRATNA

EUR

–24 535,35

0,00

–24 535,35

AT

Ruralni razvoj EPFRR, os 2 (2007. – 2013., mjere povezane s površinom)

2009.

Slabosti u LPIS-u i GIS-u te u funkcioniranju kontrola na terenu

JEDNOKRATNA

EUR

–24 349,54

0,00

–24 349,54

UKUPNO AT

EUR

–1 398 524,33

0,00

–1 398 524,33

DE

Ruralni razvoj EPFRR, os 2 (2007. – 2013., mjere povezane s površinom)

2008.

Slabosti u unakrsnim provjerama LPIS-a i kontrola na terenu mjernog odstupanja, godina podnošenja zahtjeva 2007.

JEDNOKRATNA

EUR

–9 971,25

0,00

–9 971,25

DE

Ruralni razvoj EPFRR, os 2 (2007. – 2013., mjere povezane s površinom)

2009.

Slabosti u unakrsnim provjerama LPIS-a i kontrola na terenu mjernog odstupanja, godina podnošenja zahtjeva 2008.

JEDNOKRATNA

EUR

–6 630,34

0,00

–6 630,34

DE

Potvrda obračuna – financijska potvrda

2009.

Najvjerojatnija pogreška

JEDNOKRATNA

EUR

– 138 837,34

0,00

– 138 837,34

UKUPNO DE

EUR

– 155 438,93

0,00

– 155 438,93

ES

Ruralni razvoj EPFRR, os 2 (2007. – 2013., mjere povezane s površinom)

2007.

Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2006.

PAUŠALNA

5,00 %

EUR

–11 246,42

0,00

–11 246,42

ES

Ruralni razvoj EPFRR, os 2 (2007. – 2013., mjere povezane s površinom)

2008.

Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2007.

PAUŠALNA

2,00 %

EUR

–65 926,15

0,00

–65 926,15

ES

Ruralni razvoj EPFRR, os 2 (2007. – 2013., mjere povezane s površinom)

2008.

Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2006.

PAUŠALNA

5,00 %

EUR

–46 397,27

0,00

–46 397,27

ES

Ruralni razvoj EPFRR, os 2 (2007. – 2013., mjere povezane s površinom)

2009.

Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2007.

PAUŠALNA

2,00 %

EUR

–3 290,19

0,00

–3 290,19

ES

Ruralni razvoj EPFRR, os 2 (2007. – 2013., mjere povezane s površinom)

2009.

Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2006.

PAUŠALNA

5,00 %

EUR

– 287,56

0,00

– 287,56

ES

Ruralni razvoj EPFRR, os 2 (2007. – 2013., mjere povezane s površinom)

2010.

Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2007.

PAUŠALNA

2,00 %

EUR

– 303,12

0,00

– 303,12

ES

Ruralni razvoj EPFRR, os 2 (2007. – 2013., mjere povezane s površinom)

2010.

Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2006.

PAUŠALNA

5,00 %

EUR

18,30

0,00

18,30

ES

Ruralni razvoj EPFRR, os 2 (2007. – 2013., mjere povezane s površinom)

2008.

Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2007.

PAUŠALNA

2,00 %

EUR

–12 901,26

0,00

–12 901,26

ES

Ruralni razvoj EPFRR, os 2 (2007. – 2013., mjere povezane s površinom)

2008.

Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2008.

PAUŠALNA

2,00 %

EUR

–1 720,07

0,00

–1 720,07

ES

Ruralni razvoj EPFRR, os 2 (2007. – 2013., mjere povezane s površinom)

2009.

Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2007.

PAUŠALNA

2,00 %

EUR

–3 376,04

0,00

–3 376,04

ES

Ruralni razvoj EPFRR, os 2 (2007. – 2013., mjere povezane s površinom)

2009.

Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2008.

PAUŠALNA

2,00 %

EUR

–18 020,14

0,00

–18 020,14

ES

Ruralni razvoj EPFRR, os 2 (2007. – 2013., mjere povezane s površinom)

2010.

Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2007.

PAUŠALNA

2,00 %

EUR

– 222,49

0,00

– 222,49

ES

Ruralni razvoj EPFRR, os 2 (2007. – 2013., mjere povezane s površinom)

2010.

Slabosti kontrola na terenu, godina podnošenja zahtjeva 2008.

PAUŠALNA

2,00 %

EUR

–61,33

0,00

–61,33

UKUPNO ES

EUR

– 163 733,74

0,00

– 163 733,74

FI

Ruralni razvoj EPFRR, os 1 + 3 – mjere usmjerene na ulaganja (2007. – 2013.)

2009.

Slabosti u provjeri opravdanosti troškova

PAUŠALNA

10,00 %

EUR

– 504,30

– 504,30

0,00

FI

Ruralni razvoj EPFRR, os 1 + 3 – mjere usmjerene na ulaganja (2007. – 2013.)

2009.

Neusklađenost s člankom 55. Uredbe 1974/2006

JEDNOKRATNA

EUR

–32 799,76

0,00

–32 799,76

FI

Ruralni razvoj EPFRR, os 1 + 3 – mjere usmjerene na ulaganja (2007. – 2013.)

2010.

Slabosti u provjeri opravdanosti troškova

PAUŠALNA

10,00 %

EUR

–4 953,65

–4 953,65

0,00

FI

Ruralni razvoj EPFRR, os 1 + 3 – mjere usmjerene na ulaganja (2007. – 2013.)

2010.

Neusklađenost s člankom 55. Uredbe 1974/2006

JEDNOKRATNA

EUR

– 255 575,05

0,00

– 255 575,05

FI

Ruralni razvoj EPFRR, os 1 + 3 – mjere usmjerene na ulaganja (2007. – 2013.)

2011.

Slabosti u provjeri opravdanosti troškova

PAUŠALNA

10,00 %

EUR

–3 752,32

–3 752,32

0,00

FI

Ruralni razvoj EPFRR, os 1 + 3 – mjere usmjerene na ulaganja (2007. – 2013.)

2011.

Neusklađenost s člankom 55. Uredbe 1974/2006

JEDNOKRATNA

EUR

– 301 891,12

0,00

– 301 891,12

FI

Ruralni razvoj EPFRR, os 1 + 3 – mjere usmjerene na ulaganja (2007. – 2013.)

2012.

Slabosti u provjeri opravdanosti troškova

PAUŠALNA

10,00 %

EUR

–4 998,04

–4 998,04

0,00

FI

Ruralni razvoj EPFRR, os 1 + 3 – mjere usmjerene na ulaganja (2007. – 2013.)

2012.

Neusklađenost s člankom 55. Uredbe 1974/2006

JEDNOKRATNA

EUR

– 337 561,65

0,00

– 337 561,65

UKUPNO FI

EUR

– 942 035,89

–14 208,31

– 927 827,58

FR

Višestruka sukladnost

2008.

2 GAEC-a nisu utvrđena, manjkave kontrole nekih SMR-ova, akumulacija umanjenja, godina podnošenja zahtjeva 2007.

PAUŠALNA

5,00 %

EUR

– 900 274,20

– 105 512,31

– 794 761,89

FR

Višestruka sukladnost

2008.

2 GAEC-a nisu utvrđena, manjkave kontrole nekih SMR-ova, akumulacija umanjenja, godina podnošenja zahtjeva 2008.

PAUŠALNA

5,00 %

EUR

–1 375 559,77

0,00

–1 375 559,77

FR

Višestruka sukladnost

2009.

Nedostaci u kontroli nekih SMR-ova, godina podnošenja zahtjeva 2009.

PAUŠALNA

2,00 %

EUR

– 597 967,90

0,00

– 597 967,90

FR

Višestruka sukladnost

2009.

2 GAEC-a nisu utvrđena, manjkave kontrole nekih SMR-ova, akumulacija umanjenja, godina podnošenja zahtjeva 2007.

PAUŠALNA

5,00 %

EUR

–13 298,28

0,00

–13 298,28

FR

Višestruka sukladnost

2009.

2 GAEC-a nisu utvrđena, manjkave kontrole nekih SMR-ova, akumulacija umanjenja, godina podnošenja zahtjeva 2008.

PAUŠALNA

5,00 %

EUR

– 840 454,15

–39 517,83

– 800 936,32

FR

Višestruka sukladnost

2010.

Nedostaci u kontroli nekih SMR-ova, godina podnošenja zahtjeva 2009.

PAUŠALNA

2,00 %

EUR

– 293 991,73

0,00

– 293 991,73

FR

Višestruka sukladnost

2010.

2 GAEC-a nisu utvrđena, manjkave kontrole nekih SMR-ova, akumulacija umanjenja, godina podnošenja zahtjeva 2007.

PAUŠALNA

5,00 %

EUR

–9 888,16

0,00

–9 888,16

FR

Višestruka sukladnost

2010.

2 GAEC-a nisu utvrđena, manjkave kontrole nekih SMR-ova, akumulacija umanjenja, godina podnošenja zahtjeva 2008.

PAUŠALNA

5,00 %

EUR

–7 095,86

0,00

–7 095,86

FR

Višestruka sukladnost

2011.

Nedostaci u kontroli nekih SMR-ova, godina podnošenja zahtjeva 2009.

PAUŠALNA

2,00 %

EUR

–1 266,06

0,00

–1 266,06

FR

Višestruka sukladnost

2011.

2 GAEC-a nisu utvrđena, manjkave kontrole nekih SMR-ova, akumulacija umanjenja, godina podnošenja zahtjeva 2008.

PAUŠALNA

5,00 %

EUR

–2 174,86

0,00

–2 174,86

FR

Potvrda obračuna – potvrda sukladnosti obračuna

2009.

Nepravilnost ili nemar u postupku povrata

JEDNOKRATNA

EUR

–4 751,99

0,00

–4 751,99

UKUPNO FR

EUR

–4 046 722,96

– 145 030,14

–3 901 692,82

GR

Višestruka sukladnost

2010.

Slabosti u kontrolnom sustavu višestruke sukladnosti – godina podnošenja zahtjeva 2008.

PAUŠALNA

2,00 %

EUR

– 201 962,44

0,00

– 201 962,44

GR

Višestruka sukladnost

2010.

Slabosti u kontrolnom sustavu višestruke sukladnosti – godina podnošenja zahtjeva 2007.

PAUŠALNA

5,00 %

EUR

– 186 826,13

0,00

– 186 826,13

UKUPNO GR

EUR

– 388 788,57

0,00

– 388 788,57

LU

Ruralni razvoj EPFRR, os 2 (2007. – 2013., mjere povezane s površinom)

2009.

Retroaktivni povrat/neprihvatljiva obilježja/namjernost, godina podnošenja zahtjeva 2008.

JEDNOKRATNA

EUR

–24 894,97

0,00

–24 894,97

LU

Ruralni razvoj EPFRR, os 2 (2007. – 2013., mjere povezane s površinom)

2010.

Retroaktivni povrat/neprihvatljiva obilježja/namjernost, godina podnošenja zahtjeva 2009.

JEDNOKRATNA

EUR

–2 068,61

0,00

–2 068,61

LU

Ruralni razvoj EPFRR, os 2 (2007. – 2013., mjere povezane s površinom)

2011.

Retroaktivni povrat/neprihvatljiva obilježja/namjernost, godina podnošenja zahtjeva 2010.

JEDNOKRATNA

EUR

–2 293,52

0,00

–2 293,52

UKUPNO LU

EUR

–29 257,10

0,00

–29 257,10

NL

Ruralni razvoj EPFRR, os 2 (2007. – 2013., mjere povezane s površinom)

2009.

Slabosti u unakrsnim provjerama LPIS-a, kontrolama na terenu i namjernosti, godina podnošenja zahtjeva 2008.

JEDNOKRATNA

EUR

–3 816 688,00

– 183 660,73

–3 633 027,27

UKUPNO NL

EUR

–3 816 688,00

– 183 660,73

–3 633 027,27

6711 UKUPNO

EUR

–10 941 189,52

– 342 899,18

–10 598 290,34

---

| 17.12.2013 | HR | Službeni list Europske unije | L 338/102 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

HR

Službeni list Europske unije

L 338/102

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE

оd 13. prosinca 2013.

o mjerama kontrole zdravlja životinja u pogledu klasične svinjske kuge u nekim državama članicama

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2013) 8667)

(Tekst značajan za EGP)

(2013/764/EU)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 89/662/EEZ od 11. prosinca 1989. o veterinarskim pregledima u trgovini unutar Zajednice s ciljem uspostave unutarnjeg tržišta (1), a posebno njezin članak 9. stavak 4.,

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 90/425/EEZ od 26. lipnja 1990. o veterinarskim i zootehničkim kontrolama pri trgovini određenim živim životinjama i proizvodima unutar Zajednice radi uspostave unutarnjeg tržišta (2), a posebno njezin članak 10. stavak 4.,

budući da:

| (1) | Direktivom Vijeća 2001/89/EZ (3) uvode se minimalne mjere Unije za kontrolu klasične svinjske kuge, uključujući mjere koje treba poduzeti u slučaju izbijanja te bolesti. Te mjere uključuju planove država članica za iskorjenjivanje klasične svinjske kuge kod divljih svinja te hitno cijepljenje divljih svinja pod određenim uvjetima. |
| --- | --- |

(1)

Direktivom Vijeća 2001/89/EZ (3) uvode se minimalne mjere Unije za kontrolu klasične svinjske kuge, uključujući mjere koje treba poduzeti u slučaju izbijanja te bolesti. Te mjere uključuju planove država članica za iskorjenjivanje klasične svinjske kuge kod divljih svinja te hitno cijepljenje divljih svinja pod određenim uvjetima.

| (2) | Mjere propisane Direktivom 2001/89/EZ provedene su Odlukom Komisije 2008/855/EZ (4) koja je donesena kao odgovor na pojavu klasične svinjske kuge u određenim državama članicama. Tom se odlukom utvrđuju mjere kontrole bolesti u pogledu klasične svinjske kuge na područjima onih država članica u kojima je ta bolest prisutna kod divljih svinja kako bi se spriječilo širenje bolesti na druga područja Unije. Države članice ili područja na koje se odnose te mjere navedeni su u Prilogu toj Odluci. |
| --- | --- |

(2)

Mjere propisane Direktivom 2001/89/EZ provedene su Odlukom Komisije 2008/855/EZ (4) koja je donesena kao odgovor na pojavu klasične svinjske kuge u određenim državama članicama. Tom se odlukom utvrđuju mjere kontrole bolesti u pogledu klasične svinjske kuge na područjima onih država članica u kojima je ta bolest prisutna kod divljih svinja kako bi se spriječilo širenje bolesti na druga područja Unije. Države članice ili područja na koje se odnose te mjere navedeni su u Prilogu toj Odluci.

| (3) | Odluka 2008/855/EZ izmijenjena je nekoliko puta kao odgovor na razvoj epidemiološke situacije u pogledu klasične svinjske kuge u Uniji. Posljednjih se godina stanje bolesti u Uniji znatno poboljšalo te se sada može utvrditi mali broj područja sa specifičnim problemima povezanima sa specifičnim zajedničkim opasnostima u pogledu klasične svinjske kuge. |
| --- | --- |

(3)

Odluka 2008/855/EZ izmijenjena je nekoliko puta kao odgovor na razvoj epidemiološke situacije u pogledu klasične svinjske kuge u Uniji. Posljednjih se godina stanje bolesti u Uniji znatno poboljšalo te se sada može utvrditi mali broj područja sa specifičnim problemima povezanima sa specifičnim zajedničkim opasnostima u pogledu klasične svinjske kuge.

| (4) | Primjereno je da se područja država članica u kojima je epidemiološka situacija u pogledu klasične svinjske kuge općenito povoljna na svinjogojskim gospodarstvima i na kojima se situacija poboljšava i kod populacije divljih svinja, uvrste na jedan popis. |
| --- | --- |

(4)

Primjereno je da se područja država članica u kojima je epidemiološka situacija u pogledu klasične svinjske kuge općenito povoljna na svinjogojskim gospodarstvima i na kojima se situacija poboljšava i kod populacije divljih svinja, uvrste na jedan popis.

| (5) | Što se tiče opasnosti i kao opće pravilo, s obzirom na to da premještanje živih svinja, njihova sjemena, jajnih stanica i zametaka iz zaraženih područja ili područja nesigurne epidemiološke situacije predstavlja veći rizik od premještanja svježeg svinjskog mesa, mesnih pripravaka i mesnih proizvoda koji se sastoje od svinjskog mesa ili ga sadržavaju, premještanje živih svinja iz područja navedenih na popisu treba zabraniti. Primjereno je, međutim, osigurati uvjete u kojima bi se, uz odstupanje, žive svinje mogle otpremati u klaonice ili gospodarstva koja se nalaze izvan područja uvrštenih na popis u istoj državi članici. |
| --- | --- |

(5)

Što se tiče opasnosti i kao opće pravilo, s obzirom na to da premještanje živih svinja, njihova sjemena, jajnih stanica i zametaka iz zaraženih područja ili područja nesigurne epidemiološke situacije predstavlja veći rizik od premještanja svježeg svinjskog mesa, mesnih pripravaka i mesnih proizvoda koji se sastoje od svinjskog mesa ili ga sadržavaju, premještanje živih svinja iz područja navedenih na popisu treba zabraniti. Primjereno je, međutim, osigurati uvjete u kojima bi se, uz odstupanje, žive svinje mogle otpremati u klaonice ili gospodarstva koja se nalaze izvan područja uvrštenih na popis u istoj državi članici.

| (6) | Nadalje, radi sprečavanja širenja klasične svinjske kuge na druga područja Unije, primjereno je predvidjeti da za otpremu svježeg mesa svinja te mesnih pripravaka i mesnih proizvoda koji se sastoje od svinjskog mesa ili ga sadržavaju s gospodarstava koja se nalaze na područjima uvrštenima na popis, vrijede određeni uvjeti. Osobito ono svinjsko meso, mesni pripravci i mesni proizvodi koji nisu podrijetlom od svinja držanih na gospodarstvima koja ispunjavaju određene dodatne uvjete u pogledu sprečavanja klasične svinjske kuge ili nisu obrađeni na način kojim se uklanja opasnost od zaraze klasičnom svinjskom kugom u skladu s člankom 4. Direktive Vijeća 2002/99/EZ (5) moraju biti dobiveni, s njima se mora postupati, moraju biti prevoženi i skladišteni odvojeno, ili u različito vrijeme, od proizvoda koji ne udovoljavaju istim uvjetima, a zatim moraju biti označeni posebnim oznakama, koje ne treba zamijeniti s identifikacijskom oznakom predviđenom u Uredbi (EZ) br. 853/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (6) te s oznakom zdravstvene ispravnosti za svježe svinjsko meso predviđenom u Uredbi (EZ) br. 854/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (7). |
| --- | --- |

(6)

Nadalje, radi sprečavanja širenja klasične svinjske kuge na druga područja Unije, primjereno je predvidjeti da za otpremu svježeg mesa svinja te mesnih pripravaka i mesnih proizvoda koji se sastoje od svinjskog mesa ili ga sadržavaju s gospodarstava koja se nalaze na područjima uvrštenima na popis, vrijede određeni uvjeti. Osobito ono svinjsko meso, mesni pripravci i mesni proizvodi koji nisu podrijetlom od svinja držanih na gospodarstvima koja ispunjavaju određene dodatne uvjete u pogledu sprečavanja klasične svinjske kuge ili nisu obrađeni na način kojim se uklanja opasnost od zaraze klasičnom svinjskom kugom u skladu s člankom 4. Direktive Vijeća 2002/99/EZ (5) moraju biti dobiveni, s njima se mora postupati, moraju biti prevoženi i skladišteni odvojeno, ili u različito vrijeme, od proizvoda koji ne udovoljavaju istim uvjetima, a zatim moraju biti označeni posebnim oznakama, koje ne treba zamijeniti s identifikacijskom oznakom predviđenom u Uredbi (EZ) br. 853/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (6) te s oznakom zdravstvene ispravnosti za svježe svinjsko meso predviđenom u Uredbi (EZ) br. 854/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (7).

| (7) | U skladu s člankom 5. Direktive 2002/99/EZ određeni zahtjevi certificiranja trebaju biti utvrđeni i za otpremu svinjskog mesa, mesnih pripravaka i mesnih proizvoda koji se sastoje od mesa svinja držanih na gospodarstvima koja se nalaze na područjima uvrštenima na popis, ili ga sadržavaju, i koji su obrađeni u skladu s člankom 4. Direktive 2002/99/EZ. |
| --- | --- |

(7)

U skladu s člankom 5. Direktive 2002/99/EZ određeni zahtjevi certificiranja trebaju biti utvrđeni i za otpremu svinjskog mesa, mesnih pripravaka i mesnih proizvoda koji se sastoje od mesa svinja držanih na gospodarstvima koja se nalaze na područjima uvrštenima na popis, ili ga sadržavaju, i koji su obrađeni u skladu s člankom 4. Direktive 2002/99/EZ.

| (8) | Odluka 2008/855/EZ nekoliko je puta izmijenjena. Stoga je primjereno ukinuti tu Odluku i zamijeniti je ovom Odlukom. |
| --- | --- |

(8)

Odluka 2008/855/EZ nekoliko je puta izmijenjena. Stoga je primjereno ukinuti tu Odluku i zamijeniti je ovom Odlukom.

| (9) | Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja, |
| --- | --- |

(9)

Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Predmet i područje primjene

Ovom se Odlukom određuju određene mjere kontrole u pogledu klasične svinjske kuge koje treba primijeniti u državama članicama ili njihovim područjima, kako je određeno u Prilogu („dotične države članice”).

Odluka se primjenjuje ne dovodeći u pitanje planove za iskorjenjivanje klasične svinjske kuge i planove za hitno cijepljenje protiv te bolesti koje je odobrila Komisija u skladu s Direktivom 2001/89/EZ.

Članak 2.

Zabrana otpremanja živih svinja iz područja navedenih u Prilogu u druge države članice

1.   Dotične države članice osiguravaju da se žive svinje iz područja navedenih u Prilogu ne otpremaju u druge države članice ili druga područja unutar iste države članice, a izvan onih navedenih u Prilogu.

2.   Odstupajući od stavka 1., dotične države članice mogu dopustiti otpremu živih svinja s gospodarstava koja se nalaze unutar područja navedenih u Prilogu u druga područja unutar iste države članice ako je cjelokupna situacija u pogledu klasične svinjske kuge na područjima navedenima u Prilogu povoljna i ako:

| (a) | se svinje otpremaju izravno u klaonicu za potrebe neposrednog klanja; ili |
| --- | --- |

(a)

se svinje otpremaju izravno u klaonicu za potrebe neposrednog klanja; ili

| (b) | se svinje drže na gospodarstvima koja udovoljavaju uvjetima utvrđenima u članku 4. točki (a). |
| --- | --- |

(b)

se svinje drže na gospodarstvima koja udovoljavaju uvjetima utvrđenima u članku 4. točki (a).

Članak 3.

Zabrana otpremanja pošiljki sjemena svinja te jajnih stanica i zametaka svinja iz područja navedenih u Prilogu u druge države članice

Dotične države članice osiguravaju da sa svojeg državnog područja u druge države članice ne otpremaju pošiljke sljedećih proizvoda:

| (a) | sjeme svinja, osim ako sjeme potječe od svinja koje se drže u odobrenom centru za sakupljanje iz članka 3. točke (a) Direktive Vijeća 90/429/EEZ (8) i koji se nalazi izvan područja navedenog u Prilogu ovoj Odluci; |
| --- | --- |

(a)

sjeme svinja, osim ako sjeme potječe od svinja koje se drže u odobrenom centru za sakupljanje iz članka 3. točke (a) Direktive Vijeća 90/429/EEZ (8) i koji se nalazi izvan područja navedenog u Prilogu ovoj Odluci;

| (b) | jajne stanice i zameci svinja, osim ako jajne stanice i zameci potječu od svinja koje se drže na gospodarstvima izvan područja navedenih u Prilogu. |
| --- | --- |

(b)

jajne stanice i zameci svinja, osim ako jajne stanice i zameci potječu od svinja koje se drže na gospodarstvima izvan područja navedenih u Prilogu.

Članak 4.

Otpremanje svježeg svinjskog mesa i određenih mesnih pripravaka i mesnih proizvoda s područja navedenih u Prilogu

Dotične države članice osiguravaju da se pošiljke s gospodarstava koja se nalaze na tim područjima svježeg mesa svinja, mesnih pripravaka i mesnih proizvoda koji se sastoje od mesa tih svinja ili ga sadržavaju, otpremaju u druge države članice samo ako:

| (a) | predmetne svinje držane su na gospodarstvima na kojima:






  — | niti jedan slučaj klasične svinjske kuge nije zabilježen u proteklih 12 mjeseci na predmetnom gospodarstvu, a gospodarstvo se nalazi izvan zaraženog ili ugroženog područja utvrđenog u skladu s Direktivom 2001/89/EZ, |
| --- | --- | --- |

(a)

predmetne svinje držane su na gospodarstvima na kojima:

—

niti jedan slučaj klasične svinjske kuge nije zabilježen u proteklih 12 mjeseci na predmetnom gospodarstvu, a gospodarstvo se nalazi izvan zaraženog ili ugroženog područja utvrđenog u skladu s Direktivom 2001/89/EZ,

| — | svinje su na gospodarstvu boravile najmanje 90 dana, a na gospodarstvo nisu uvedene žive svinje tijekom razdoblja od 30 dana neposredno prije datuma otpremanja u klaonicu, |
| --- | --- |

—

svinje su na gospodarstvu boravile najmanje 90 dana, a na gospodarstvo nisu uvedene žive svinje tijekom razdoblja od 30 dana neposredno prije datuma otpremanja u klaonicu,

| — | gospodarstvo provodi plan biološke sigurnosti koji je odobrilo nadležno tijelo, |
| --- | --- |

—

gospodarstvo provodi plan biološke sigurnosti koji je odobrilo nadležno tijelo,

| — | gospodarstvo barem dvaput godišnje pregledava nadležno veterinarsko tijelo koje mora:






  i. | slijediti smjernice iz poglavlja III. Priloga Odluci 2002/106/EZ (9); |
| --- | --- | --- |

—

gospodarstvo barem dvaput godišnje pregledava nadležno veterinarsko tijelo koje mora:

i.

slijediti smjernice iz poglavlja III. Priloga Odluci 2002/106/EZ (9);

| ii. | obaviti klinički pregled u skladu s postupcima provjere i uzorkovanja iz dijela A. poglavlja IV. Priloga Odluci 2002/106/EZ; |
| --- | --- |

ii.

obaviti klinički pregled u skladu s postupcima provjere i uzorkovanja iz dijela A. poglavlja IV. Priloga Odluci 2002/106/EZ;

| iii. | provjeriti učinkovitu primjenu mjera predviđenih u drugoj alineji te četvrtoj do sedmoj alineji članka 15. stavka 2. točke (b) Direktive 2001/89/EZ, i |
| --- | --- |

iii.

provjeriti učinkovitu primjenu mjera predviđenih u drugoj alineji te četvrtoj do sedmoj alineji članka 15. stavka 2. točke (b) Direktive 2001/89/EZ, i

| — | gospodarstvo je podložno planu nadzora koji provodi nadležno tijelo u skladu s postupcima uzorkovanja utvrđenima u točki F.2. poglavlja IV. Priloga Odluci 2002/106/EZ i laboratorijskim testovima s negativnim rezultatima barem tri mjeseca prije premještanja u klaonicu, ili |
| --- | --- |

—

gospodarstvo je podložno planu nadzora koji provodi nadležno tijelo u skladu s postupcima uzorkovanja utvrđenima u točki F.2. poglavlja IV. Priloga Odluci 2002/106/EZ i laboratorijskim testovima s negativnim rezultatima barem tri mjeseca prije premještanja u klaonicu, ili

| — | gospodarstvo je podložno planu nadzora koji provodi nadležno tijelo u skladu s postupcima uzorkovanja utvrđenima u točki F.2. poglavlja IV. Priloga Odluci 2002/106/EZ i laboratorijskim testovima s negativnim rezultatima barem jednu godinu prije premještanja u klaonicu i prije izdavanja odobrenja za otpremu svinja u klaonicu, a kliničko ispitivanje za klasičnu svinjsku kugu proveo je službeni veterinar u skladu s postupcima provjere i uzorkovanja utvrđenima u točkama 1. i 3. dijela D. poglavlja IV. Priloga Odluci 2002/106/EZ; |
| --- | --- |

—

gospodarstvo je podložno planu nadzora koji provodi nadležno tijelo u skladu s postupcima uzorkovanja utvrđenima u točki F.2. poglavlja IV. Priloga Odluci 2002/106/EZ i laboratorijskim testovima s negativnim rezultatima barem jednu godinu prije premještanja u klaonicu i prije izdavanja odobrenja za otpremu svinja u klaonicu, a kliničko ispitivanje za klasičnu svinjsku kugu proveo je službeni veterinar u skladu s postupcima provjere i uzorkovanja utvrđenima u točkama 1. i 3. dijela D. poglavlja IV. Priloga Odluci 2002/106/EZ;

ili

| (b) | predmetno svinjsko meso, mesni pripravci i proizvodi:






  — | proizvedeni su i prerađeni u skladu s člankom 4. stavkom 1. Direktive 2002/99/EZ, |
| --- | --- | --- |

(b)

predmetno svinjsko meso, mesni pripravci i proizvodi:

—

proizvedeni su i prerađeni u skladu s člankom 4. stavkom 1. Direktive 2002/99/EZ,

| — | imaju veterinarski certifikat u skladu s člankom 5. Direktive 2002/99/EZ, |
| --- | --- |

—

imaju veterinarski certifikat u skladu s člankom 5. Direktive 2002/99/EZ,

| — | popraćeni su odgovarajućim zdravstvenim certifikatom za trgovinu unutar Unije, kako je propisano Uredbom Komisije (EZ) br. 599/2004 (10) čiji dio II. certifikata je potrebno dopuniti sljedećim navodom:

  „Proizvod u skladu s Provedbenom odlukom Komisije 2013/764/EU od 13. prosinca 2013. o mjerama kontrole zdravlja životinja u pogledu klasične svinjske kuge u nekim državama članicama.” |
| --- | --- |

—

popraćeni su odgovarajućim zdravstvenim certifikatom za trgovinu unutar Unije, kako je propisano Uredbom Komisije (EZ) br. 599/2004 (10) čiji dio II. certifikata je potrebno dopuniti sljedećim navodom:

„Proizvod u skladu s Provedbenom odlukom Komisije 2013/764/EU od 13. prosinca 2013. o mjerama kontrole zdravlja životinja u pogledu klasične svinjske kuge u nekim državama članicama.”

Članak 5.

Posebne oznake zdravstvene ispravnosti i zahtjevi za certificiranje svježeg svinjskog mesa, mesnih pripravaka i mesnih proizvoda koji se sastoje od svinjskog mesa ili ga sadržavaju, osim onih iz članka 4.

Dotične države članice osiguravaju da svježe svinjsko meso, mesni pripravci i mesni proizvodi koji se sastoje od svinjskog mesa ili ga sadržavaju, osim onih iz članka 4., trebaju biti označeni posebnom oznakom zdravstvene ispravnosti koja ne smije biti ovalna i ne smije se zamijeniti sa sljedećim:

| (a) | identifikacijskom oznakom za mesne pripravke i mesne proizvode koji se sastoje od svinjskog mesa ili ga sadržavaju, a koja je predviđena u odjeljku I. Priloga II. Uredbi (EZ) br. 853/2004; i |
| --- | --- |

(a)

identifikacijskom oznakom za mesne pripravke i mesne proizvode koji se sastoje od svinjskog mesa ili ga sadržavaju, a koja je predviđena u odjeljku I. Priloga II. Uredbi (EZ) br. 853/2004; i

| (b) | oznakom zdravstvene ispravnosti za svježe svinjsko meso, koja je predviđena u poglavlju III. odjeljka I. Priloga I. Uredbi (EZ) br. 854/2004. |
| --- | --- |

(b)

oznakom zdravstvene ispravnosti za svježe svinjsko meso, koja je predviđena u poglavlju III. odjeljka I. Priloga I. Uredbi (EZ) br. 854/2004.

Članak 6.

Zahtjevi za gospodarstva i prijevozna sredstva na područjima navedenima u Prilogu

Dotične države članice osiguravaju da:

| (a) | na svinjogojskim gospodarstvima koja se nalaze na područjima navedenima u Prilogu ovoj Odluci primjenjuju se odredbe iz druge i četvrte do sedme alineje članka 15. stavka 2. točke (b) Direktive 2001/89/EZ; |
| --- | --- |

(a)

na svinjogojskim gospodarstvima koja se nalaze na područjima navedenima u Prilogu ovoj Odluci primjenjuju se odredbe iz druge i četvrte do sedme alineje članka 15. stavka 2. točke (b) Direktive 2001/89/EZ;

| (b) | vozila koja su bila korištena pri prijevozu svinja podrijetlom s gospodarstava koja se nalaze unutar područja navedenih u Prilogu ovoj Odluci čiste se i dezinficiraju neposredno nakon svake operacije, a prijevoznik dostavlja dokaze o takvom čišćenju i dezinfekciji. |
| --- | --- |

(b)

vozila koja su bila korištena pri prijevozu svinja podrijetlom s gospodarstava koja se nalaze unutar područja navedenih u Prilogu ovoj Odluci čiste se i dezinficiraju neposredno nakon svake operacije, a prijevoznik dostavlja dokaze o takvom čišćenju i dezinfekciji.

Članak 7.

Zahtijevane informacije od dotičnih država članica

Dotične države članice obavješćuju Komisiju i države članice u okviru Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja o rezultatima nadzora klasične svinjske kuge koji su provodile na područjima navedenima u Prilogu, kako je predviđeno u planovima za iskorjenjivanje klasične svinjske kuge ili u planovima za hitno cijepljenje protiv te bolesti koje je odobrila Komisija i koji su navedeni u drugom stavku članka 1.

Članak 8.

Sukladnost

Države članice mijenjaju mjere koje primjenjuju na trgovinu kako bi ih uskladile s ovom Odlukom i donesene mjere odmah javno objavljuju na primjeren način.

O tome odmah obavješćuju Komisiju.

Članak 9.

Stavljanje izvan snage

Odluka 2008/855/EZ stavlja se izvan snage.

Članak 10.

Primjenjivost

Ova se Odluka primjenjuje do 31. prosinca 2017.

Članak 11.

Adresati

Ova je Odluka upućena državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 13. prosinca 2013.

Za Komisiju

Tonio BORG

Član Komisije

---

(1)  SL L 395, 30.12.1989., str. 13.

1

(2)  SL L 224, 18.8.1990., str. 29.

2

(3)  Direktiva Vijeća 2001/89/EZ od 23. listopada 2001. o mjerama Zajednice za kontrolu klasične svinjske kuge (SL L 316, 1.12.2001., str. 5.).

3

(4)  Odluka Komisije 2008/855/EZ od 3. studenoga 2008. o mjerama kontrole zdravlja životinja u pogledu klasične svinjske kuge u nekim državama članicama (SL L 302, 13.11.2008., str. 19.).

4

(5)  Direktiva Vijeća 2002/99/EZ od 16. prosinca 2002. o utvrđivanju zdravstvenih pravila za životinje koja uređuju proizvodnju, preradu, distribuciju i unošenje proizvoda životinjskog podrijetla za prehranu ljudi (SL L 18, 23.1.2003., str. 11.).

5

(6)  Uredba (EZ) br. 853/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o utvrđivanju posebnih pravila higijene hrane životinjskog podrijetla (SL L 139, 30.4.2004., str. 55.).

6

(7)  Uredba (EZ) br. 854/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o utvrđivanju posebnih pravila organizacije službenih kontrola proizvoda životinjskog podrijetla namijenjenih ljudskoj prehrani (SL L 139, 30.4.2004., str. 206.).

7

(8)  Direktiva Vijeća 90/429/EEZ od 26. lipnja 1990. o utvrđivanju uvjeta zdravlja životinja koji se primjenjuju na promet unutar Zajednice i uvoz sjemena domaćih životinja vrste svinja (SL L 224, 18.8.1990., str. 62.).

8

(9)  Odluka Komisije 2002/106/EZ od 1. veljače 2002. o odobravanju Dijagnostičkog priručnika u kojem se utvrđuju dijagnostički postupci, metode uzorkovanja i mjerila za ocjenjivanje laboratorijskih testova za potvrdu prisutnosti klasične svinjske kuge (SL L 39, 9.2.2002., str. 71.).

9

(10)  Uredba Komisije (EZ) br. 599/2004 od 30. ožujka 2004. o usvajanju usklađenog obrasca certifikata i izvješća inspekcije povezanih s trgovinom životinjama i proizvodima životinjskog podrijetla unutar Zajednice (SL L 94, 31.3.2004., str. 44.).

10

---

PRILOG

1.   Bugarska

Cijelo državno područje Bugarske.

2.   Hrvatska

Državno područje Karlovačke, Sisačko-moslavačke, Brodsko-posavske i Vukovarsko-srijemske županije.

3.   Latvija

U okrugu Alūksnes općine Pededzes i Liepnas.

U okrugu Rēzeknes općine Pušas, Mākoņkalna i Kaunatas.

U okrugu Daugavpils općine Dubnas, Višķu, Ambeļu, Biķernieku, Maļinovas, Naujenes, Tabores, Vecsalienas, Salienas, Skrudalienas, Demenes i Laucesas.

U okrugu Balvu općine Vīksnas, Kubuļu, Balvu, Bērzkalnes, Lazdulejas, Briežuciema, Vectilžas, Tilžas, Krišjāņu i Bērzpils.

U okrugu Rugāju općine Rugāju i Lazdukalna. U okrugu Viļakas općine Žiguru, Vecumu, Kupravas, Susāju, Medņevas i Šķilbēnu.

U okrugu Baltinavas općina Baltinavas.

U okrugu Kārsavas općine Salnavas, Malnavas, Goliševas, Mērdzenes i Mežvidu. U okrugu Ciblas općine Pušmucovas, Līdumnieku, Ciblas, Zvirgzdenes i Blontu.

U okrugu Ludzas općine Ņukšu, Briģu, Isnaudas, Nirzas, Pildas, Rundēnu i Istras.

U okrugu Zilupes općine Zaļesjes, Lauderu i Pasienes.

U okrugu Dagdas općine Andzeļu, Ezernieku, Šķaunes, Svariņu, Bērziņu, Ķepovas, Asūnes, Dagdas, Konstantinovas i Andrupenes.

U okrugu Aglonas općine Kastuļinas, Grāveru, Šķeltovas i Aglonas.

U okrugu Krāslavas općine Aulejas, Kombuļu, Skaistas, Robežnieku, Indras, Piedrujas, Kalniešu, Krāslavas, Kaplavas, Ūdrīšu i Izvaltas.

4.   Rumunjska

Cijelo državno područje Rumunjske.

---

| 17.12.2013 | HR | Službeni list Europske unije | L 338/107 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

HR

Službeni list Europske unije

L 338/107

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE

оd 13. prosinca 2013.

o izmjeni priznanja Det Norske Veritas na temelju Uredbe (EZ) br. 391/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima i normama za organizacije koje obavljaju pregled i nadzor brodova

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2013) 8876)

(Tekst značajan za EGP)

(2013/765/EU)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 391/2009 Europskog Parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o zajedničkim pravilima i normama za organizacije koje obavljaju pregled i nadzor brodova (1), posebno njezin članak 4. stavak 1. i članak 16.

budući da:

| (1) | Na temelju članka 16. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 391/2009 Komisija bi morala provjeriti je li nositelj priznanja dodijeljenog u skladu s člankom 2. točkom (c) i člankom 4. stavkom 3. te Uredbe odgovarajući pravni subjekt u organizaciji na koju se odredbe te Uredbe primjenjuju. Ako to nije tako, Komisija bi morala donijeti odluku, izmjenjujući to priznanje. |
| --- | --- |

(1)

Na temelju članka 16. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 391/2009 Komisija bi morala provjeriti je li nositelj priznanja dodijeljenog u skladu s člankom 2. točkom (c) i člankom 4. stavkom 3. te Uredbe odgovarajući pravni subjekt u organizaciji na koju se odredbe te Uredbe primjenjuju. Ako to nije tako, Komisija bi morala donijeti odluku, izmjenjujući to priznanje.

| (2) | Priznanja dvjema organizacijama Det Norske Veritas i Germanischer Lloyd („stranke”) dodijeljena su 1995. na temelju Direktive Vijeća 94/57/EZ (2). |
| --- | --- |

(2)

Priznanja dvjema organizacijama Det Norske Veritas i Germanischer Lloyd („stranke”) dodijeljena su 1995. na temelju Direktive Vijeća 94/57/EZ (2).

| (3) | Na temelju članka 15. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 391/2009 stranke su zadržale svoja vlastita priznanja u vrijeme stupanja na snagu ove Uredbe. |
| --- | --- |

(3)

Na temelju članka 15. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 391/2009 stranke su zadržale svoja vlastita priznanja u vrijeme stupanja na snagu ove Uredbe.

| (4) | Početno priznanje Det Norske Veritas dodijeljeno je pravnom subjektu DNV Classification AS, kasnije preimenovanom u DNV AS, koji je djelovao u okviru neaktivnog subjekta DNV Group AS, pod financijskim nadzorom neprofitne zaklade Stiftelsen Det Norske Veritas („SDNV”), osnovane u Norveškoj. |
| --- | --- |

(4)

Početno priznanje Det Norske Veritas dodijeljeno je pravnom subjektu DNV Classification AS, kasnije preimenovanom u DNV AS, koji je djelovao u okviru neaktivnog subjekta DNV Group AS, pod financijskim nadzorom neprofitne zaklade Stiftelsen Det Norske Veritas („SDNV”), osnovane u Norveškoj.

| (5) | Početno priznanje Germanischer Lloyd dodijeljeno je pravnom subjektu Germanischer Lloyd AG, kasnije osnovanom kao Germanischer Lloyd SE („GL SE”), koji je djelovao u okviru neaktivnog subjekta GL Group i pod financijskim nadzorom holdinga Mayfair, osnovanog u Njemačkoj. |
| --- | --- |

(5)

Početno priznanje Germanischer Lloyd dodijeljeno je pravnom subjektu Germanischer Lloyd AG, kasnije osnovanom kao Germanischer Lloyd SE („GL SE”), koji je djelovao u okviru neaktivnog subjekta GL Group i pod financijskim nadzorom holdinga Mayfair, osnovanog u Njemačkoj.

| (6) | Komisija je 10. lipnja 2013. primila obavijest o predloženoj koncentraciji sukladno članku 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (3) na temelju koje SDNV stječe, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) ove Uredbe, isključivi nadzor nad subjektom GL SE te ga povezuje sa svojim društvom kćeri DNV Group AS pod novim imenom DNV GL Group AS. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 10. lipnja 2013. primila obavijest o predloženoj koncentraciji sukladno članku 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (3) na temelju koje SDNV stječe, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) ove Uredbe, isključivi nadzor nad subjektom GL SE te ga povezuje sa svojim društvom kćeri DNV Group AS pod novim imenom DNV GL Group AS.

| (7) | Komisija je 15. srpnja 2013. donijela odluku na temelju članka 6. stavka 1. točke (b) Uredbe EZ o koncentracijama da se ne protivi koncentracijama, navedenu kao „Predmet COMP/M.6885 – SDNV/Germanischer Lloyd”, te da je proglasi sukladnom s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 15. srpnja 2013. donijela odluku na temelju članka 6. stavka 1. točke (b) Uredbe EZ o koncentracijama da se ne protivi koncentracijama, navedenu kao „Predmet COMP/M.6885 – SDNV/Germanischer Lloyd”, te da je proglasi sukladnom s unutarnjim tržištem.

| (8) | Neaktivni subjekt DNV GL Group AS, osnovan u Norveškoj, počeo je poslovati 12. rujna 2013. Stranke su obavijestile Komisiju da su, do početka zajedničkih aktivnosti, stare organizacije DNV AS i GL SE i dalje postojale te da su poslovale u okviru društva DNV GL Group AS u skladu sa svojim starim pravilima, postupcima i sustavima. |
| --- | --- |

(8)

Neaktivni subjekt DNV GL Group AS, osnovan u Norveškoj, počeo je poslovati 12. rujna 2013. Stranke su obavijestile Komisiju da su, do početka zajedničkih aktivnosti, stare organizacije DNV AS i GL SE i dalje postojale te da su poslovale u okviru društva DNV GL Group AS u skladu sa svojim starim pravilima, postupcima i sustavima.

| (9) | Vlasništvo nad subjektom GL SE preneseno je na društvo DNV AS, kasnije preimenovano u DNV GL AS. Od tog trenutka koji označava početak zajedničkih aktivnosti, DNV GL AS sa svojim društvima kćerima, odgovoran je za sve aktivnosti razvrstavanja i certificiranja koje su obuhvaćene područjem primjene Uredbe br. 391/2009. DNV GL AS stoga je odgovarajuće matično društvo svih pravnih subjekata koji čine priznatu organizaciju i kojima se treba dodijeliti priznanje. |
| --- | --- |

(9)

Vlasništvo nad subjektom GL SE preneseno je na društvo DNV AS, kasnije preimenovano u DNV GL AS. Od tog trenutka koji označava početak zajedničkih aktivnosti, DNV GL AS sa svojim društvima kćerima, odgovoran je za sve aktivnosti razvrstavanja i certificiranja koje su obuhvaćene područjem primjene Uredbe br. 391/2009. DNV GL AS stoga je odgovarajuće matično društvo svih pravnih subjekata koji čine priznatu organizaciju i kojima se treba dodijeliti priznanje.

| (10) | Suprotno tomu, subjekt GL SE više nije odgovarajuće matično društvo organizacije na koju se odredbe Uredbe br. 391/2009 trebaju primjenjivati. Njegovo priznanje sukladno članku 4. te uredbe stoga treba prestati važiti. |
| --- | --- |

(10)

Suprotno tomu, subjekt GL SE više nije odgovarajuće matično društvo organizacije na koju se odredbe Uredbe br. 391/2009 trebaju primjenjivati. Njegovo priznanje sukladno članku 4. te uredbe stoga treba prestati važiti.

| (11) | Informacije koje su stranke dostavile Komisiji govore da od početka zajedničkih aktivnosti do uvođenja zajedničkog sustava proizvodnje, poslove na postojećim brodovima i tekućim projektima potrebno je obavljati odvojeno i u skladu sa starim pravilima, postupcima i sustavima subjekata DNV AS i GL SE. Funkcije i sustave potrebno je postupno integrirati kako bi se osigurala kontinuirana usklađenost s obvezama i kriterijima Uredbe br. 391/2009. |
| --- | --- |

(11)

Informacije koje su stranke dostavile Komisiji govore da od početka zajedničkih aktivnosti do uvođenja zajedničkog sustava proizvodnje, poslove na postojećim brodovima i tekućim projektima potrebno je obavljati odvojeno i u skladu sa starim pravilima, postupcima i sustavima subjekata DNV AS i GL SE. Funkcije i sustave potrebno je postupno integrirati kako bi se osigurala kontinuirana usklađenost s obvezama i kriterijima Uredbe br. 391/2009.

| (12) | Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Odbora za pomorsku sigurnost i zaštitu od onečišćenja s brodova osnovan Uredbom (EZ) br. 2099/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (4), |
| --- | --- |

(12)

Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Odbora za pomorsku sigurnost i zaštitu od onečišćenja s brodova osnovan Uredbom (EZ) br. 2099/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (4),

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Nositelj dodijeljenog priznanja Det Norske Veritas je, od datuma stupanja na snagu ove Odluke, društvo DNV GL AS, koje je matično društvo svih pravnih subjekata koji čine priznatu organizaciju u smislu Uredbe (EZ) br. 391/2009.

Zbog prijenosa vlasništva subjekta GL SE na društvo DNV GL AS, priznanje Germanischer Lloyd, prvotno dodijeljeno subjektu GL SE, prestaje se primjenjivati.

Članak 2.

Ova je Odluka upućena državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 13. prosinca 2013.

Za Komisiju

Siim KALLAS

Potpredsjednik

---

(1)  SL L 131, 28.5.2009., str. 11.

1

(2)  Direktiva Vijeća 94/57/EZ od 22. studenoga 1994. o zajedničkim pravilima i normama organizacije za pregled i nadzor brodova te odgovarajuće djelatnosti pomorskih uprava (SL L 319, 12.12.1994., str. 20.).

2

(3)  Uredba Vijeća (EZ) br. 139/2004 od 20. siječnja 2004. o kontroli koncentracija između poduzetnicima (Uredba EZ o koncentracijama) (SL L 24, 29.1.2004., str. 1.).

3

(4)  Uredba (EZ-a) br. 2099/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. studenoga 2002. o osnivanju Odbora za sigurnost na moru i sprječavanje zagađenja uzrokovanog brodovima (COSS) te koja nadopunjuje uredbe o sigurnosti na moru i zagađenju uzrokovanog brodovima (SL L 324, 29.11.2002., str. 1.).

4

---

| 17.12.2013 | HR | Službeni list Europske unije | L 338/109 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

HR

Službeni list Europske unije

L 338/109

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE

оd 13. prosinca 2013.

o odobravanju određenih izmijenjenih programa za iskorjenjivanje, kontrolu i praćenje bolesti životinja i zoonoza za 2013., o izmjeni Odluke 2008/897/EZ o odobravanju godišnjih i višegodišnjih programa za 2009. i za sljedeće godine te o izmjeni Provedbene odluke 2012/761/EU u vezi s financijskim doprinosom Unije za određene programe odobrene tom Odlukom

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2013) 8891)

(2013/766/EU)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2009/470/EZ od 25. svibnja 2009. o troškovima u području veterinarstva (1), a posebno njezin članak 27. stavke 5. i 6.,

budući da:

| (1) | Odlukom 2009/470/EZ propisani su postupci kojima se uređuje financijski doprinos Unije za programe za iskorjenjivanje, kontrolu i praćenje bolesti životinja i zoonoza. |
| --- | --- |

(1)

Odlukom 2009/470/EZ propisani su postupci kojima se uređuje financijski doprinos Unije za programe za iskorjenjivanje, kontrolu i praćenje bolesti životinja i zoonoza.

| (2) | Odlukom Komisije 2008/341/EZ (2) predviđeno je da programi za iskorjenjivanje, kontrolu i praćenje bolesti životinja i zoonoza iz Priloga I. navedenoj Odluci koje su države članice predložile Komisiji moraju ispunjivati barem kriterije iz Priloga Odluci 2008/341/EZ kako bi bili odobreni u okviru financijske potpore Unije predviđene člankom 27. stavkom 1. Odluke 2009/470/EZ. |
| --- | --- |

(2)

Odlukom Komisije 2008/341/EZ (2) predviđeno je da programi za iskorjenjivanje, kontrolu i praćenje bolesti životinja i zoonoza iz Priloga I. navedenoj Odluci koje su države članice predložile Komisiji moraju ispunjivati barem kriterije iz Priloga Odluci 2008/341/EZ kako bi bili odobreni u okviru financijske potpore Unije predviđene člankom 27. stavkom 1. Odluke 2009/470/EZ.

| (3) | Odlukom Komisije 2008/897/EZ (3) odobren je njemački program za iskorjenjivanje koi herpes viroze za razdoblje od 1. siječnja 2009. do 31. prosinca 2013. |
| --- | --- |

(3)

Odlukom Komisije 2008/897/EZ (3) odobren je njemački program za iskorjenjivanje koi herpes viroze za razdoblje od 1. siječnja 2009. do 31. prosinca 2013.

| (4) | Provedbenom odlukom Komisije 2012/761/EU (4) odobravaju se određeni nacionalni programi za 2013. i utvrđuju stopa i najveći iznos financijskog doprinosa Unije za svaki program kojeg su predložile države članice. |
| --- | --- |

(4)

Provedbenom odlukom Komisije 2012/761/EU (4) odobravaju se određeni nacionalni programi za 2013. i utvrđuju stopa i najveći iznos financijskog doprinosa Unije za svaki program kojeg su predložile države članice.

| (5) | Španjolska i Grčka predložile su izmijenjeni program za kontrolu određene zoonotske salmonele kod populacije peradi. Njemačka je predložila izmijenjeni program za iskorjenjivanje koi herpes viroze. Grčka je predložila izmijenjeni program za iskorjenjivanje bruceloze ovaca i koza. Mađarska i Rumunjska predložile su izmijenjeni program za iskorjenjivanje bjesnoće. |
| --- | --- |

(5)

Španjolska i Grčka predložile su izmijenjeni program za kontrolu određene zoonotske salmonele kod populacije peradi. Njemačka je predložila izmijenjeni program za iskorjenjivanje koi herpes viroze. Grčka je predložila izmijenjeni program za iskorjenjivanje bruceloze ovaca i koza. Mađarska i Rumunjska predložile su izmijenjeni program za iskorjenjivanje bjesnoće.

| (6) | Komisija je ocijenila te izmijenjene programe s veterinarskog i financijskog stajališta. Oni su u skladu s odgovarajućim veterinarskim zakonodavstvom Unije, a osobito s kriterijima utvrđenima u Prilogu Odluci 2008/341/EZ. Stoga ih treba odobriti. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je ocijenila te izmijenjene programe s veterinarskog i financijskog stajališta. Oni su u skladu s odgovarajućim veterinarskim zakonodavstvom Unije, a osobito s kriterijima utvrđenima u Prilogu Odluci 2008/341/EZ. Stoga ih treba odobriti.

| (7) | Nadalje je Komisija procijenila privremena tehnička i financijska izvješća koja su države članice predale u skladu s člankom 27. stavkom 7. Odluke 2009/470/EZ o troškovima nastalima financiranjem tih programa. Rezultatima procjene pokazalo se da određene države članice neće u potpunosti iskoristiti dodijeljeni iznos za 2013., dok će druge premašiti dodijeljeni iznos. |
| --- | --- |

(7)

Nadalje je Komisija procijenila privremena tehnička i financijska izvješća koja su države članice predale u skladu s člankom 27. stavkom 7. Odluke 2009/470/EZ o troškovima nastalima financiranjem tih programa. Rezultatima procjene pokazalo se da određene države članice neće u potpunosti iskoristiti dodijeljeni iznos za 2013., dok će druge premašiti dodijeljeni iznos.

| (8) | Stoga je potrebno prilagoditi financijski doprinos Unije za određene nacionalne programe. Kako bi se optimizirala uporaba predviđenog zajma, primjereno je preraspodijeliti financijska sredstva nacionalnih programa koja neće u potpunosti iskoristiti svoja sredstva onima za koje se očekuje da će ih premašiti zbog nepredviđenih stanja zdravlja životinja u tim državama članicama. Preraspodjela se treba temeljiti na najnovijim podacima o stvarnim troškovima predmetnih država članica. |
| --- | --- |

(8)

Stoga je potrebno prilagoditi financijski doprinos Unije za određene nacionalne programe. Kako bi se optimizirala uporaba predviđenog zajma, primjereno je preraspodijeliti financijska sredstva nacionalnih programa koja neće u potpunosti iskoristiti svoja sredstva onima za koje se očekuje da će ih premašiti zbog nepredviđenih stanja zdravlja životinja u tim državama članicama. Preraspodjela se treba temeljiti na najnovijim podacima o stvarnim troškovima predmetnih država članica.

| (9) | Ta preraspodjela zahtijeva mnogo izmjena određenih financijskih doprinosa Unije predviđenih Provedbenom Odlukom 2012/761/EU. Radi transparentnosti primjereno je točno navesti cijeli niz financijskih doprinosa Unije za programe odobrene za 2013., na koje se odnose te izmjene. |
| --- | --- |

(9)

Ta preraspodjela zahtijeva mnogo izmjena određenih financijskih doprinosa Unije predviđenih Provedbenom Odlukom 2012/761/EU. Radi transparentnosti primjereno je točno navesti cijeli niz financijskih doprinosa Unije za programe odobrene za 2013., na koje se odnose te izmjene.

| (10) | Osim toga nedavno je iskustvo pokazalo da bi doslovno izvršenje članka 13. stavka 3. Provedbene odluke 2012/761/EU moglo dovesti do nepravednih rezultata. Stoga je potrebno izbrisati tu odredbu. |
| --- | --- |

(10)

Osim toga nedavno je iskustvo pokazalo da bi doslovno izvršenje članka 13. stavka 3. Provedbene odluke 2012/761/EU moglo dovesti do nepravednih rezultata. Stoga je potrebno izbrisati tu odredbu.

| (11) | Provedbenu odluku 2012/761/EU stoga treba na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(11)

Provedbenu odluku 2012/761/EU stoga treba na odgovarajući način izmijeniti.

| (12) | Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja, |
| --- | --- |

(12)

Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Odobrenje izmijenjenih programa za kontrolu određene zoonotske salmonele koje su predložile Španjolska i Grčka

Izmijenjeni program za kontrolu određene zoonotske salmonele kod populacije peradi koji je 26. prosinca 2012. predložila Španjolska odobrava se za razdoblje od 1. siječnja 2013. do 31. prosinca 2013.

Izmijenjeni program za kontrolu određene zoonotske salmonele kod populacije peradi koji je 24. listopada 2013. predložila Grčka odobrava se za razdoblje od 1. siječnja 2013. do 31. prosinca 2013.

Članak 2.

Odobrenje izmijenjenog programa za iskorjenjivanje bruceloze ovaca i koza koji je predložila Grčka

Izmijenjeni program za iskorjenjivanje bruceloze ovaca i koza koji je 29. srpnja 2013. predložila Grčka odobrava se za razdoblje od 1. siječnja 2013. do 31. prosinca 2013.

Članak 3.

Odobrenje izmijenjenih programa za iskorjenjivanje bjesnoće koje su predložile Mađarska i Rumunjska

Izmijenjeni programi za iskorjenjivanje bjesnoće koje su predložile Mađarska 1. listopada 2013. i Rumunjska 30. listopada 2013. odobravaju se za razdoblje od 1. siječnja 2013. do 31. prosinca 2013.

Članak 4.

Izmjena Odluke 2008/897/EZ

Članak 16. Odluke Komisije 2008/897/EZ zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 16.

Bolesti životinja akvakulture

Višegodišnji program iskorjenjivanja virusne hemoragijske septikemije (VHS) koji je predložila Danska odobrava se za razdoblje od 1. siječnja 2009. do 31. prosinca 2013.

Višegodišnji program iskorjenjivanja koi herpes viroze (KHV) koji je predložila Njemačka odobrava se za razdoblje od 1. siječnja 2009. do 31. prosinca 2014.”

Članak 5.

Izmjene Provedbene odluke 2012/761/EU

Provedbena Odluka 2012/761/EU mijenja se kako slijedi:

| (1) | u članku 1. stavku 2. točka (c) zamjenjuje se sljedećim:






  „(c) | ne prelazi sljedeće vrijednosti:






  i. | 3 440 000 EUR za Španjolsku; |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

u članku 1. stavku 2. točka (c) zamjenjuje se sljedećim:

„(c)

ne prelazi sljedeće vrijednosti:

i.

3 440 000 EUR za Španjolsku;

| ii. | 100 000 EUR za Hrvatsku; |
| --- | --- |

ii.

100 000 EUR za Hrvatsku;

| iii. | 2 000 000 EUR za Italiju; |
| --- | --- |

iii.

2 000 000 EUR za Italiju;

| iv. | 940 000 EUR za Portugal; |
| --- | --- |

iv.

940 000 EUR za Portugal;

| v. | 800 000 EUR za Ujedinjenu Kraljevinu.” |
| --- | --- |

v.

800 000 EUR za Ujedinjenu Kraljevinu.”

| (2) | U članku 2. stavku 2. točki (a) podtočka i. zamjenjuje se sljedećim:






  „i. | 0,5 EUR po uzorkovanoj domaćoj životinji za gama-interferonski test za koju postoji sumnja na pozitivan rezultat u klaonici” |
| --- | --- | --- |

(2)

U članku 2. stavku 2. točki (a) podtočka i. zamjenjuje se sljedećim:

„i.

0,5 EUR po uzorkovanoj domaćoj životinji za gama-interferonski test za koju postoji sumnja na pozitivan rezultat u klaonici”

| (3) | u članku 2. stavku 2. točka (c) zamjenjuje se sljedećim:






  „(c) | ne prelazi sljedeće vrijednosti:






  i. | 12 000 000 EUR za Irsku; |
| --- | --- | --- | --- |

(3)

u članku 2. stavku 2. točka (c) zamjenjuje se sljedećim:

„(c)

ne prelazi sljedeće vrijednosti:

i.

12 000 000 EUR za Irsku;

| ii. | 13 390 000 EUR za Španjolsku; |
| --- | --- |

ii.

13 390 000 EUR za Španjolsku;

| iii. | 400 000 EUR za Hrvatsku; |
| --- | --- |

iii.

400 000 EUR za Hrvatsku;

| iv. | 4 000 000 EUR za Italiju; |
| --- | --- |

iv.

4 000 000 EUR za Italiju;

| v. | 2 230 000 EUR za Portugal; |
| --- | --- |

v.

2 230 000 EUR za Portugal;

| vi. | 31 900 000 EUR za Ujedinjenu Kraljevinu.” |
| --- | --- |

vi.

31 900 000 EUR za Ujedinjenu Kraljevinu.”

| (4) | u članku 3. stavku 2. točka (c) zamjenjuje se sljedećim:






  „(c) | ne prelazi sljedeće vrijednosti:






  i. | 8 200 000 EUR za Španjolsku; |
| --- | --- | --- | --- |

(4)

u članku 3. stavku 2. točka (c) zamjenjuje se sljedećim:

„(c)

ne prelazi sljedeće vrijednosti:

i.

8 200 000 EUR za Španjolsku;

| ii. | 3 380 000 EUR za Italiju; |
| --- | --- |

ii.

3 380 000 EUR za Italiju;

| iii. | 170 000 EUR za Cipar; |
| --- | --- |

iii.

170 000 EUR za Cipar;

| iv. | 1 760 000 EUR za Portugal.” |
| --- | --- |

iv.

1 760 000 EUR za Portugal.”

| (5) | u članku 3. stavku 3. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:






  „(b) | ne prelazi 1 740 000 EUR.” |
| --- | --- | --- |

(5)

u članku 3. stavku 3. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:

„(b)

ne prelazi 1 740 000 EUR.”

| (6) | u članku 4. stavku 2. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:






  „(b) | ne prelazi sljedeće vrijednosti:






  i. | 9 000 EUR za Belgiju; |
| --- | --- | --- | --- |

(6)

u članku 4. stavku 2. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:

„(b)

ne prelazi sljedeće vrijednosti:

i.

9 000 EUR za Belgiju;

| ii. | 11 000 EUR za Bugarsku; |
| --- | --- |

ii.

11 000 EUR za Bugarsku;

| iii. | 5 000 EUR za Češku; |
| --- | --- |

iii.

5 000 EUR za Češku;

| iv. | 86 000 EUR za Njemačku; |
| --- | --- |

iv.

86 000 EUR za Njemačku;

| v. | 10 000 EUR za Irsku; |
| --- | --- |

v.

10 000 EUR za Irsku;

| vi. | 78 000 EUR za Grčku; |
| --- | --- |

vi.

78 000 EUR za Grčku;

| vii. | 1 200 000 EUR za Španjolsku; |
| --- | --- |

vii.

1 200 000 EUR za Španjolsku;

| viii. | 650 000 EUR za Italiju; |
| --- | --- |

viii.

650 000 EUR za Italiju;

| ix. | 10 000 EUR za Latviju; |
| --- | --- |

ix.

10 000 EUR za Latviju;

| x. | 10 000 EUR za Litvu; |
| --- | --- |

x.

10 000 EUR za Litvu;

| xi. | 2 000 EUR za Luksemburg; |
| --- | --- |

xi.

2 000 EUR za Luksemburg;

| xii. | 3 000 EUR za Mađarsku; |
| --- | --- |

xii.

3 000 EUR za Mađarsku;

| xiii. | 10 000 EUR za Maltu; |
| --- | --- |

xiii.

10 000 EUR za Maltu;

| xiv. | 10 000 EUR za Nizozemsku; |
| --- | --- |

xiv.

10 000 EUR za Nizozemsku;

| xv. | 10 000 EUR za Austriju; |
| --- | --- |

xv.

10 000 EUR za Austriju;

| xvi. | 50 000 EUR za Poljsku; |
| --- | --- |

xvi.

50 000 EUR za Poljsku;

| xvii. | 145 000 EUR za Portugal; |
| --- | --- |

xvii.

145 000 EUR za Portugal;

| xviii. | 130 000 EUR za Rumunjsku; |
| --- | --- |

xviii.

130 000 EUR za Rumunjsku;

| xix. | 18 000 EUR za Sloveniju; |
| --- | --- |

xix.

18 000 EUR za Sloveniju;

| xx. | 40 000 EUR za Slovačku; |
| --- | --- |

xx.

40 000 EUR za Slovačku;

| xxi. | 10 000 EUR za Finsku;” |
| --- | --- |

xxi.

10 000 EUR za Finsku;”

| (7) | u članku 5. stavku 2. točka (c) zamjenjuje se sljedećim:






  „(c) | ne prelazi sljedeće vrijednosti:






  i. | 910 000 EUR za Belgiju; |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

u članku 5. stavku 2. točka (c) zamjenjuje se sljedećim:

„(c)

ne prelazi sljedeće vrijednosti:

i.

910 000 EUR za Belgiju;

| ii. | 30 000 EUR za Bugarsku; |
| --- | --- |

ii.

30 000 EUR za Bugarsku;

| iii. | 810 000 EUR za Češku; |
| --- | --- |

iii.

810 000 EUR za Češku;

| iv. | 90 000 EUR za Dansku; |
| --- | --- |

iv.

90 000 EUR za Dansku;

| v. | 790 000 EUR za Njemačku; |
| --- | --- |

v.

790 000 EUR za Njemačku;

| vi. | 10 000 EUR za Estoniju; |
| --- | --- |

vi.

10 000 EUR za Estoniju;

| vii. | 160 000 EUR za Irsku; |
| --- | --- |

vii.

160 000 EUR za Irsku;

| viii. | 970 000 EUR za Grčku; |
| --- | --- |

viii.

970 000 EUR za Grčku;

| ix. | 1 760 000 EUR za Španjolsku; |
| --- | --- |

ix.

1 760 000 EUR za Španjolsku;

| x. | 1 210 000 EUR za Francusku; |
| --- | --- |

x.

1 210 000 EUR za Francusku;

| xi. | 200 000 EUR za Hrvatsku; |
| --- | --- |

xi.

200 000 EUR za Hrvatsku;

| xii. | 3 520 000 EUR za Italiju; |
| --- | --- |

xii.

3 520 000 EUR za Italiju;

| xiii. | 60 000 EUR za Cipar; |
| --- | --- |

xiii.

60 000 EUR za Cipar;

| xiv. | 200 000 EUR za Latviju; |
| --- | --- |

xiv.

200 000 EUR za Latviju;

| xv. | 10 000 EUR za Luksemburg; |
| --- | --- |

xv.

10 000 EUR za Luksemburg;

| xvi. | 950 000 EUR za Mađarsku; |
| --- | --- |

xvi.

950 000 EUR za Mađarsku;

| xvii. | 40 000 EUR za Maltu; |
| --- | --- |

xvii.

40 000 EUR za Maltu;

| xviii. | 2 940 000 EUR za Nizozemsku; |
| --- | --- |

xviii.

2 940 000 EUR za Nizozemsku;

| xix. | 640 000 EUR za Austriju; |
| --- | --- |

xix.

640 000 EUR za Austriju;

| xx. | 2 900 000 EUR za Poljsku; |
| --- | --- |

xx.

2 900 000 EUR za Poljsku;

| xxi. | 25 000 EUR za Portugal; |
| --- | --- |

xxi.

25 000 EUR za Portugal;

| xxii. | 460 000 EUR za Rumunjsku; |
| --- | --- |

xxii.

460 000 EUR za Rumunjsku;

| xxiii. | 10 000 EUR za Sloveniju; |
| --- | --- |

xxiii.

10 000 EUR za Sloveniju;

| xxiv. | 450 000 EUR za Slovačku; |
| --- | --- |

xxiv.

450 000 EUR za Slovačku;

| xxv. | 60 000 EUR za Ujedinjenu Kraljevinu.” |
| --- | --- |

xxv.

60 000 EUR za Ujedinjenu Kraljevinu.”

| (8) | U članku 6. stavku 2. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:






  „(b) | ne prelazi sljedeće vrijednosti:






  i. | 200 000 EUR za Bugarsku; |
| --- | --- | --- | --- |

(8)

U članku 6. stavku 2. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:

„(b)

ne prelazi sljedeće vrijednosti:

i.

200 000 EUR za Bugarsku;

| ii. | 950 000 EUR za Njemačku; |
| --- | --- |

ii.

950 000 EUR za Njemačku;

| iii. | 100 000 EUR za Hrvatsku; |
| --- | --- |

iii.

100 000 EUR za Hrvatsku;

| iv. | 224 000 EUR za Mađarsku; |
| --- | --- |

iv.

224 000 EUR za Mađarsku;

| v. | 1 100 000 EUR za Rumunjsku; |
| --- | --- |

v.

1 100 000 EUR za Rumunjsku;

| vi. | 25 000 EUR za Sloveniju; |
| --- | --- |

vi.

25 000 EUR za Sloveniju;

| vii. | 400 000 EUR za Slovačku.” |
| --- | --- |

vii.

400 000 EUR za Slovačku.”

| (9) | u članku 7. stavku 2. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:






  „(b) | ne prelazi 1 060 000 EUR.” |
| --- | --- | --- |

(9)

u članku 7. stavku 2. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:

„(b)

ne prelazi 1 060 000 EUR.”

| (10) | u članku 8. stavku 2. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:






  „(b) | ne prelazi 1 400 000 EUR.” |
| --- | --- | --- |

(10)

u članku 8. stavku 2. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:

„(b)

ne prelazi 1 400 000 EUR.”

| (11) | U članku 9. stavku 2. točki (a) podtočka i. zamjenjuje se sljedećim:






  „i. | 0,5 EUR po uzorkovanoj domaćoj ptici” |
| --- | --- | --- |

(11)

U članku 9. stavku 2. točki (a) podtočka i. zamjenjuje se sljedećim:

„i.

0,5 EUR po uzorkovanoj domaćoj ptici”

| (12) | u članku 9. stavku 2. točka (c) zamjenjuje se sljedećim:






  „(c) | ne prelazi sljedeće vrijednosti:






  i. | 24 000 EUR za Belgiju; |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

u članku 9. stavku 2. točka (c) zamjenjuje se sljedećim:

„(c)

ne prelazi sljedeće vrijednosti:

i.

24 000 EUR za Belgiju;

| ii. | 9 000 EUR za Bugarsku; |
| --- | --- |

ii.

9 000 EUR za Bugarsku;

| iii. | 14 000 EUR za Češku; |
| --- | --- |

iii.

14 000 EUR za Češku;

| iv. | 53 000 EUR za Dansku; |
| --- | --- |

iv.

53 000 EUR za Dansku;

| v. | 135 000 EUR za Njemačku; |
| --- | --- |

v.

135 000 EUR za Njemačku;

| vi. | 62 000 EUR za Irsku; |
| --- | --- |

vi.

62 000 EUR za Irsku;

| vii. | 8 000 EUR za Grčku; |
| --- | --- |

vii.

8 000 EUR za Grčku;

| viii. | 67 000 EUR za Španjolsku; |
| --- | --- |

viii.

67 000 EUR za Španjolsku;

| ix. | 108 000 EUR za Francusku; |
| --- | --- |

ix.

108 000 EUR za Francusku;

| x. | 40 000 EUR za Hrvatsku; |
| --- | --- |

x.

40 000 EUR za Hrvatsku;

| xi. | 1 300 000 EUR za Italiju; |
| --- | --- |

xi.

1 300 000 EUR za Italiju;

| xii. | 4 000 EUR za Cipar; |
| --- | --- |

xii.

4 000 EUR za Cipar;

| xiii. | 13 000 EUR za Latviju; |
| --- | --- |

xiii.

13 000 EUR za Latviju;

| xiv. | 5 000 EUR za Litvu; |
| --- | --- |

xiv.

5 000 EUR za Litvu;

| xv. | 6 000 EUR za Luksemburg; |
| --- | --- |

xv.

6 000 EUR za Luksemburg;

| xvi. | 61 000 EUR za Mađarsku; |
| --- | --- |

xvi.

61 000 EUR za Mađarsku;

| xvii. | 8 000 EUR za Maltu; |
| --- | --- |

xvii.

8 000 EUR za Maltu;

| xviii. | 154 000 EUR za Nizozemsku; |
| --- | --- |

xviii.

154 000 EUR za Nizozemsku;

| xix. | 30 000 EUR za Austriju; |
| --- | --- |

xix.

30 000 EUR za Austriju;

| xx. | 70 000 EUR za Poljsku; |
| --- | --- |

xx.

70 000 EUR za Poljsku;

| xxi. | 14 000 EUR za Portugal; |
| --- | --- |

xxi.

14 000 EUR za Portugal;

| xxii. | 350 000 EUR za Rumunjsku; |
| --- | --- |

xxii.

350 000 EUR za Rumunjsku;

| xxiii. | 29 000 EUR za Sloveniju; |
| --- | --- |

xxiii.

29 000 EUR za Sloveniju;

| xxiv. | 16 000 EUR za Slovačku; |
| --- | --- |

xxiv.

16 000 EUR za Slovačku;

| xxv. | 25 000 EUR za Finsku; |
| --- | --- |

xxv.

25 000 EUR za Finsku;

| xxvi. | 30 000 EUR za Švedsku; |
| --- | --- |

xxvi.

30 000 EUR za Švedsku;

| xxvii. | 100 000 EUR za Ujedinjenu Kraljevinu.” |
| --- | --- |

xxvii.

100 000 EUR za Ujedinjenu Kraljevinu.”

| (13) | u članku 10. stavku 2. točka (c) zamjenjuje se sljedećim:






  „(c) | ne prelazi sljedeće vrijednosti:






  i. | 290 000 EUR za Belgiju; |
| --- | --- | --- | --- |

(13)

u članku 10. stavku 2. točka (c) zamjenjuje se sljedećim:

„(c)

ne prelazi sljedeće vrijednosti:

i.

290 000 EUR za Belgiju;

| ii. | 360 000 EUR za Bugarsku; |
| --- | --- |

ii.

360 000 EUR za Bugarsku;

| iii. | 380 000 EUR za Češku; |
| --- | --- |

iii.

380 000 EUR za Češku;

| iv. | 300 000 EUR za Dansku; |
| --- | --- |

iv.

300 000 EUR za Dansku;

| v. | 4 700 000 EUR za Njemačku; |
| --- | --- |

v.

4 700 000 EUR za Njemačku;

| vi. | 60 000 EUR za Estoniju; |
| --- | --- |

vi.

60 000 EUR za Estoniju;

| vii. | 1 300 000 EUR za Irsku; |
| --- | --- |

vii.

1 300 000 EUR za Irsku;

| viii. | 1 700 000 EUR za Grčku; |
| --- | --- |

viii.

1 700 000 EUR za Grčku;

| ix. | 3 000 000 EUR za Španjolsku; |
| --- | --- |

ix.

3 000 000 EUR za Španjolsku;

| x. | 10 900 000 EUR za Francusku; |
| --- | --- |

x.

10 900 000 EUR za Francusku;

| xi. | 3 600 000 EUR za Italiju; |
| --- | --- |

xi.

3 600 000 EUR za Italiju;

| xii. | 230 000 EUR za Hrvatsku; |
| --- | --- |

xii.

230 000 EUR za Hrvatsku;

| xiii. | 950 000 EUR za Cipar; |
| --- | --- |

xiii.

950 000 EUR za Cipar;

| xiv. | 80 000 EUR za Latviju; |
| --- | --- |

xiv.

80 000 EUR za Latviju;

| xv. | 435 000 EUR za Litvu; |
| --- | --- |

xv.

435 000 EUR za Litvu;

| xvi. | 50 000 EUR za Luksemburg; |
| --- | --- |

xvi.

50 000 EUR za Luksemburg;

| xvii. | 790 000 EUR za Mađarsku; |
| --- | --- |

xvii.

790 000 EUR za Mađarsku;

| xviii. | 25 000 EUR za Maltu; |
| --- | --- |

xviii.

25 000 EUR za Maltu;

| xix. | 1 000 000 EUR za Nizozemsku; |
| --- | --- |

xix.

1 000 000 EUR za Nizozemsku;

| xx. | 500 000 EUR za Austriju; |
| --- | --- |

xx.

500 000 EUR za Austriju;

| xxi. | 2 600 000 EUR za Poljsku; |
| --- | --- |

xxi.

2 600 000 EUR za Poljsku;

| xxii. | 1 000 000 EUR za Portugal; |
| --- | --- |

xxii.

1 000 000 EUR za Portugal;

| xxiii. | 1 400 000 EUR za Rumunjsku; |
| --- | --- |

xxiii.

1 400 000 EUR za Rumunjsku;

| xxiv. | 160 000 EUR za Sloveniju; |
| --- | --- |

xxiv.

160 000 EUR za Sloveniju;

| xxv. | 220 000 EUR za Slovačku; |
| --- | --- |

xxv.

220 000 EUR za Slovačku;

| xxvi. | 160 000 EUR za Finsku; |
| --- | --- |

xxvi.

160 000 EUR za Finsku;

| xxvii. | 210 000 EUR za Švedsku; |
| --- | --- |

xxvii.

210 000 EUR za Švedsku;

| xxviiii. | 2 520 000 EUR za Ujedinjenu Kraljevinu.” |
| --- | --- |

xxviiii.

2 520 000 EUR za Ujedinjenu Kraljevinu.”

| (14) | u članku 11. stavku 2. točka (d) zamjenjuje se sljedećim:






  „(d) | ne prelazi sljedeće vrijednosti:






  i. | 1 650 000 EUR za Bugarsku; |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

u članku 11. stavku 2. točka (d) zamjenjuje se sljedećim:

„(d)

ne prelazi sljedeće vrijednosti:

i.

1 650 000 EUR za Bugarsku;

| ii. | 1 500 000 EUR za Grčku; |
| --- | --- |

ii.

1 500 000 EUR za Grčku;

| iii. | 620 000 EUR za Estoniju; |
| --- | --- |

iii.

620 000 EUR za Estoniju;

| iv. | 190 000 EUR za Italiju; |
| --- | --- |

iv.

190 000 EUR za Italiju;

| v. | 2 200 000 EUR za Litvu; |
| --- | --- |

v.

2 200 000 EUR za Litvu;

| vi. | 1 080 000 EUR za Mađarsku; |
| --- | --- |

vi.

1 080 000 EUR za Mađarsku;

| vii. | 7 240 000 EUR za Poljsku; |
| --- | --- |

vii.

7 240 000 EUR za Poljsku;

| viii. | 2 300 000 EUR za Rumunjsku; |
| --- | --- |

viii.

2 300 000 EUR za Rumunjsku;

| ix. | 810 000 EUR za Sloveniju; |
| --- | --- |

ix.

810 000 EUR za Sloveniju;

| x. | 380 000 EUR za Slovačku.” |
| --- | --- |

x.

380 000 EUR za Slovačku.”

| (15) | u članku 12. stavku 3. točka (c) zamjenjuje se sljedećim:






  „(c) | ne prelazi sljedeće vrijednosti:






  i. | 1 500 000 EUR za Latviju; |
| --- | --- | --- | --- |

(15)

u članku 12. stavku 3. točka (c) zamjenjuje se sljedećim:

„(c)

ne prelazi sljedeće vrijednosti:

i.

1 500 000 EUR za Latviju;

| ii. | 400 000 EUR za Finsku.” |
| --- | --- |

ii.

400 000 EUR za Finsku.”

| (16) | u članku 13. stavak 3. briše se. |
| --- | --- |

(16)

u članku 13. stavak 3. briše se.

Članak 6.

Adresati

Ova je Odluka upućena državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 13. prosinca 2013.

Za Komisiju

Tonio BORG.

Član Komisije

---

(1)  SL L 155, 18.6.2009., str. 30.

1

(2)  Odluka Komisije 2008/341/EZ od 25. travnja 2008. o utvrđivanju kriterija Zajednice za nacionalne programe iskorjenjivanja, kontrole i praćenja određenih bolesti životinja i zoonoza (SL L 115, 29.4.2008., str. 44.).

2

(3)  Odluka Komisije 2008/897/EZ od 28. studenoga 2008. o odobrenju godišnjih i višegodišnjih programa i financijskoga doprinosa Zajednice za iskorjenjivanje, kontrolu i praćenje određenih bolesti životinja i zoonoza, što su ih predstavile države članice za 2009. i sljedeće godine (SL L 322, 2.12.2008., str. 39.)

3

(4)  Provedbena odluka Komisije 2012/761/EZ od 30. studenoga 2012. o odobravanju godišnjih i višegodišnjih programa, te financijskog doprinosa Unije za iskorjenjivanje, kontrolu i praćenje određenih bolesti životinja i zoonoza, koje su države članice predočile za 2013. (SL L 336, 8.12.2012., str. 83.)

4

---

| 17.12.2013 | HR | Službeni list Europske unije | L 338/115 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

HR

Službeni list Europske unije

L 338/115

---

ODLUKA KOMISIJE

оd 16. prosinca 2013.

o utvrđivanju okvira za građanski dijalog o pitanjima koja se odnose na zajedničku poljoprivrednu politiku i stavljanju izvan snage Odluke 2004/391/EZ

(2013/767/EU)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

budući da:

| (1) | Člankom 38. Ugovora o funkcioniranju Europske unije propisano je da Unija utvrđuje i provodi zajedničku poljoprivrednu politiku. |
| --- | --- |

(1)

Člankom 38. Ugovora o funkcioniranju Europske unije propisano je da Unija utvrđuje i provodi zajedničku poljoprivrednu politiku.

| (2) | Sukladno članku 11. stavku 2. Ugovora o Europskoj uniji (EU) institucije održavaju otvoren, transparentan i redovit dijalog s predstavničkim udrugama i civilnim društvom. Okvir za dijalog o pitanjima koja se odnose na zajedničku poljoprivrednu politiku postoji od 1962. Okvir sadašnjeg dijaloga omogućen je Odlukom Komisije 2004/391/EZ (1). |
| --- | --- |

(2)

Sukladno članku 11. stavku 2. Ugovora o Europskoj uniji (EU) institucije održavaju otvoren, transparentan i redovit dijalog s predstavničkim udrugama i civilnim društvom. Okvir za dijalog o pitanjima koja se odnose na zajedničku poljoprivrednu politiku postoji od 1962. Okvir sadašnjeg dijaloga omogućen je Odlukom Komisije 2004/391/EZ (1).

| (3) | U cilju povećanja transparentnosti i omogućivanja bolje ravnoteže zastupanih interesa nužno je preispitati dijalog u savjetodavnim skupinama koje se bave pitanjima poljoprivrede i omogućiti okvir za građanski dijalog u području poljoprivrede i ruralnog razvoja, uključujući njihove međunarodne aspekte, te definirati njihove zadaće i strukturu. |
| --- | --- |

(3)

U cilju povećanja transparentnosti i omogućivanja bolje ravnoteže zastupanih interesa nužno je preispitati dijalog u savjetodavnim skupinama koje se bave pitanjima poljoprivrede i omogućiti okvir za građanski dijalog u području poljoprivrede i ruralnog razvoja, uključujući njihove međunarodne aspekte, te definirati njihove zadaće i strukturu.

| (4) | Skupine za građanski dijalog trebale bi pružati podršku Komisiji i pomagati pri održavanju redovitog dijaloga o svim pitanjima koja se odnose na zajedničku poljoprivrednu politiku, uključujući ruralni razvoj i njegovu provedbu, a posebno o mjerama koje bi Komisija trebala poduzeti u navedenom kontekstu, uključujući međunarodne aspekte poljoprivrede, pri omogućivanju razmjene iskustava i dobre prakse, provedbi savjetovanja o politikama, donošenju mišljenja o posebnim pitanjima na zahtjev Glavne uprave za poljoprivredu i ruralni razvoj ili na vlastitu inicijativu te pri praćenju razvoja u području politika. |
| --- | --- |

(4)

Skupine za građanski dijalog trebale bi pružati podršku Komisiji i pomagati pri održavanju redovitog dijaloga o svim pitanjima koja se odnose na zajedničku poljoprivrednu politiku, uključujući ruralni razvoj i njegovu provedbu, a posebno o mjerama koje bi Komisija trebala poduzeti u navedenom kontekstu, uključujući međunarodne aspekte poljoprivrede, pri omogućivanju razmjene iskustava i dobre prakse, provedbi savjetovanja o politikama, donošenju mišljenja o posebnim pitanjima na zahtjev Glavne uprave za poljoprivredu i ruralni razvoj ili na vlastitu inicijativu te pri praćenju razvoja u području politika.

| (5) | Skupine za građanski dijalog trebale bi se sastojati od nevladinih organizacija barem na europskoj razini, uključujući predstavničke udruge, socio-ekonomske interesne skupine, organizacije civilnog društva i sindikate registrirane u zajedničkom Europskom registru transparentnosti. |
| --- | --- |

(5)

Skupine za građanski dijalog trebale bi se sastojati od nevladinih organizacija barem na europskoj razini, uključujući predstavničke udruge, socio-ekonomske interesne skupine, organizacije civilnog društva i sindikate registrirane u zajedničkom Europskom registru transparentnosti.

| (6) | U cilju lakšeg razvoja zadaća koje se dodjeljuju skupinama potrebno je utvrditi pravila o radu i funkcioniranju skupina. |
| --- | --- |

(6)

U cilju lakšeg razvoja zadaća koje se dodjeljuju skupinama potrebno je utvrditi pravila o radu i funkcioniranju skupina.

| (7) | Osobne podatke potrebno je obrađivati u skladu s Uredbom (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (2). |
| --- | --- |

(7)

Osobne podatke potrebno je obrađivati u skladu s Uredbom (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (2).

| (8) | Odluku 2004/391/EZ potrebno je staviti izvan snage, |
| --- | --- |

(8)

Odluku 2004/391/EZ potrebno je staviti izvan snage,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Predmet

Ova Odluka čini okvir namijenjen skupinama za građanski dijalog koje se bave pitanjima koja se odnose na zajedničku poljoprivrednu politiku (u daljnjem tekstu „skupine”), a koje osniva glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj (u daljnjem tekstu „glavni direktor”) u okviru stručnih skupina Komisije (3).

Članak 2.

Zadaće

Zadaće skupina su sljedeće:

| (a) | održavati redoviti dijalog o svim pitanjima zajedničke poljoprivredne politike, uključujući ruralni razvoj i njegovu provedbu, a posebno o mjerama koje Komisija treba poduzeti u tom kontekstu, uključujući međunarodne aspekte poljoprivrede; |
| --- | --- |

(a)

održavati redoviti dijalog o svim pitanjima zajedničke poljoprivredne politike, uključujući ruralni razvoj i njegovu provedbu, a posebno o mjerama koje Komisija treba poduzeti u tom kontekstu, uključujući međunarodne aspekte poljoprivrede;

| (b) | osigurati razmjenu iskustava i primjera dobre prakse u područjima iz točke (a); |
| --- | --- |

(b)

osigurati razmjenu iskustava i primjera dobre prakse u područjima iz točke (a);

| (c) | Komisiji pružati pomoć i savjete u pogledu politika u područjima iz točke (a); |
| --- | --- |

(c)

Komisiji pružati pomoć i savjete u pogledu politika u područjima iz točke (a);

| (d) | donositi mišljenje o posebnim pitanjima na zahtjev Glavne uprave za poljoprivredu i ruralni razvoj (u daljnjem tekstu „Glavna uprava”) i u rokovima određenima u zahtjevu ili na vlastitu inicijativu; |
| --- | --- |

(d)

donositi mišljenje o posebnim pitanjima na zahtjev Glavne uprave za poljoprivredu i ruralni razvoj (u daljnjem tekstu „Glavna uprava”) i u rokovima određenima u zahtjevu ili na vlastitu inicijativu;

| (e) | pratiti razvoj politike u područjima iz točke (a). |
| --- | --- |

(e)

pratiti razvoj politike u područjima iz točke (a).

Članak 3.

Savjetovanje

1.   Glavna uprava može se savjetovati sa skupinama o svim pitanjima iz članka 2. točke (a).

2.   Predsjednik skupine, u bliskoj suradnji s potpredsjednicima, može savjetovati Komisiji da se u vezi s određenim pitanjem obrati skupini.

Članak 4.

Imenovanje članova

1.   Glavni direktor odlučuje o sastavu skupina na temelju poziva na podnošenje prijava.

2.   Skupine se sastoje od nevladinih organizacija barem na europskoj razini, uključujući predstavničke udruge, socio-ekonomske interesne skupine, organizacije civilnog društva i sindikate registrirane u Registru transparentnosti. Članstvo u skupinama otvoreno je za organizacije koje zastupaju bilo koje relevantne interese.

3.   Glavni direktor odlučuje o broju skupina i njihovoj veličini, uzimajući u obzir interese civilnog društva u području zajedničke poljoprivredne politike. Popis skupina objavljuje se u registru stručnih skupina Komisije i ostalih sličnih subjekata („registar”) te na posebnom web-mjestu. Glavni direktor osigurava ravnomjernu zastupljenost svih interesa navedenih u stavku 2. Posebno osigurava ravnotežu između gospodarskih i negospodarskih interesa.

4.   Glavni direktor imenuje organizacije članice među organizacijama koje su se odazvale na poziv na podnošenje prijava. Glavni direktor može imenovati organizaciju članicu i ako mjesta ostanu ili postanu slobodna.

5.   Organizacije članice imenuju se na razdoblje od sedam godina. Unutar skupine moguće je u sljedećim slučajevima zamijeniti organizaciju članicu prije isteka mandata od sedam godina:

| (a) | ako više nije u mogućnosti učinkovito pridonositi raspravama skupine; |
| --- | --- |

(a)

ako više nije u mogućnosti učinkovito pridonositi raspravama skupine;

| (b) | ako se povuče iz skupine; |
| --- | --- |

(b)

ako se povuče iz skupine;

| (c) | ako ne određuje redovito stručnjake koji će sudjelovati na sastancima skupine; |
| --- | --- |

(c)

ako ne određuje redovito stručnjake koji će sudjelovati na sastancima skupine;

| (d) | ako više ne ispunjuje uvjete iz stavka 2. ili |
| --- | --- |

(d)

ako više ne ispunjuje uvjete iz stavka 2. ili

| (e) | ako se ne pridržava obveze neobjavljivanja u pogledu informacija obuhvaćenih obvezom čuvanja profesionalne tajne iz članka 339. Ugovora. |
| --- | --- |

(e)

ako se ne pridržava obveze neobjavljivanja u pogledu informacija obuhvaćenih obvezom čuvanja profesionalne tajne iz članka 339. Ugovora.

6.   Organizacije članice određuju stručnjake koji će sudjelovati na sastancima skupina u skladu s točkama na dnevnom redu i najmanje tri radna dana prije sastanka obavješćuju glavnog direktora o identitetu stručnjaka koje su odredili.

7.   Glavna uprava poziva stručnjake koje su organizacije članice odredile za sudjelovanje na sastancima skupina. Ako organizacija članica nije obavijestila Glavnu upravu o identitetu stručnjaka u roku određenom u stavku 6., glavni direktor može odbiti poziv navedenim stručnjacima na dotični sastanak.

8.   Popis organizacija članica objavljuje se u registru stručnih skupina Komisije i ostalih sličnih subjekata te na posebnom web-mjestu.

9.   Osobni podaci prikupljaju se, obrađuju i objavljuju u skladu s Uredbom (EZ) br. 45/2001.

Članak 5.

Rad

1.   Svaka skupina na svojem prvom sastanku među svojim članovima bira predsjednika i dva potpredsjednika dvotrećinskom većinom glasova prisutnih stručnjaka u prvom krugu glasovanja, a običnom većinom prisutnih stručnjaka u slučaju naknadnih krugova glasovanja. Potpredsjednici se biraju među predstavnicima organizacija različitih od one kojoj pripada predsjednik. Dva potpredsjednika biraju se iz dviju različitih organizacija. Izbori se održavaju tajnim glasovanjem pod nadležnošću predstavnika Komisije, osim ako svi prisutni stručnjaci izričito odluče drugačije.

2.   Mandat predsjednika i dvaju potpredsjednika traje jednu godinu i može se obnoviti. Predsjednik ne može imati više od dva uzastopna mandata. Pri izboru novog predsjednika skupina mora osigurati da ne potječe iz iste organizacije kao njegov prethodnik.

3.   Predsjednik, u suglasnosti s Glavnom upravom i bliskoj suradnji s potpredsjednicima te uz savjetovanje s organizacijama zastupljenima u skupini, najmanje 25 dana prije svakog sastanka određuje točke koje će se uključiti na dnevni red sastanaka skupine. Glavna uprava dostavlja dnevni red organizacijama u načelu 20 radnih dana prije sastanka, po mogućnosti elektroničkim putem.

4.   Na kraju rasprave skupine ne glasuje se, osim u slučaju izbora iz stavka 1. Ako skupina postigne konsenzus o mišljenju koje traži Glavna uprava ili donese rezoluciju na vlastitu inicijativu, ona utvrđuje zajedničke zaključke i prilaže ih sažetom izvješću. Ako skupina to preporuči, Komisija o ishodu rasprava skupine obavještava druge europske institucije.

5.   Predsjednik je nadležan za sastavljanje izvješća koje sadrži sažeti zapisnik svakog sastanka i za dostavljanje nacrta tog izvješća Glavnoj upravi u roku od 20 radnih dana nakon sastanka. Glavna uprava može izmijeniti nacrt izvješća predsjednika prije njegove distribucije i daljnjeg odobrenja skupine.

6.   U dogovoru s Glavnom upravom skupina može osnovati radne skupine radi ispitivanja određenih pitanja u okviru nadležnosti koje određuje skupina. Predstavnici Komisije predsjedaju sastancima radnih skupina. Takve se radne skupine raspuštaju nakon ispunjenog mandata.

7.   Glavni direktor može pozvati stručnjake koji nisu članovi skupine, a stručni su u području uvrštenom na dnevni red skupine, da sudjeluju u radu skupine ili radne skupine na ad hoc osnovi. Osim toga, predstavnik Komisije može dodijeliti status promatrača pojedincima ili organizacijama koje su definirane člankom 4. stavkom 2. ako to ne ugrožava ravnotežu skupina ili radnih skupina. Oni imaju pravo na riječ na poziv predsjednika, uz pristanak najvišeg prisutnog predstavnika Komisije. Pojedinci ili organizacije koji imaju status promatrača ne sudjeluju u izboru iz stavka 1.

8.   Članovi skupina i njihovi predstavnici, kao i pozvani stručnjaci i pojedinci ili organizacije koji imaju status promatrača, kako je navedeno u stavku 7., pridržavaju se obveze čuvanja profesionalne tajne koja je propisana ugovorima i pripadajućim provedbenim pravilima, kao i Pravilnika Komisije o sigurnosti u vezi sa zaštitom klasificiranih podataka Unije iz Priloga Odluci Komisije 2001/844/EZ, EZUČ, Euratom (4). U slučaju kršenja tih obveza Komisija može poduzeti odgovarajuće mjere.

9.   Sastanci skupina i radnih skupina u pravilu se održavaju u prostorijama Komisije. Komisija osigurava usluge tajništva. Sastanke skupina i radnih skupina saziva Glavna uprava. Dužnosnici Komisije koje zanimaju rasprave mogu sudjelovati na sastancima skupina ili radnih skupina.

10.   Komisija objavljuje sve relevantne dokumente, poput dnevnog reda, zapisnika, zaključaka, djelomičnih zaključaka ili radnih dokumenata o aktivnostima skupina putem poveznice registra stručnih skupina Komisije i ostalih sličnih subjekata s posebnim internetskim stranicama. Izuzeća od sustavne objave moguća su ako bi se objavljivanjem dokumenta ugrozila zaštita javnog ili privatnog interesa kako je definirano člankom 4. Uredbe (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (5).

Članak 6.

Troškovi sastanaka

1.   Sudionici u aktivnostima skupina ne primaju naknade za svoje usluge.

2.   Komisija nadoknađuje putne troškove i dnevnice stručnjaka u kontekstu aktivnosti skupina i radnih skupina u skladu s važećim propisima Komisije.

3.   Troškovi iz stavka 2. nadoknađuju se u okviru raspoloživih sredstava dodijeljenih u okviru godišnjeg postupka raspodjele sredstava.

Članak 7.

Stavljanje izvan snage

Odluka 2004/391/EZ stavlja se izvan snage s učinkom od 1. srpnja 2014.

Članak 8.

Stupanje na snagu

Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se od 1. srpnja 2014.

Sastavljeno u Bruxellesu 16. prosinca 2013.

Za Komisiju

Predsjednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  Odluka Komisije 2004/391/EZ od 23. travnja 2004. o savjetodavnim skupinama koje se bave pitanjima zajedničke poljoprivredne politike (SL L 120, 24.4.2004., str. 50.)

1

(2)  Uredba (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka (SL L 8, 12.1.2001., str. 1.).

2

(3)  C(2010) 7649

3

(4)  Odluka Komisije 2001/844/EZ, EZUČ, Euratom od 29. studenoga 2001. o izmjeni njezina internog poslovnika (SL L 317, 3.12.2001., str. 1.)

4

(5)  Uredba (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2001. o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (SL L 145, 31.5.2001., str. 43.).

5

---