# Az Európai Unió L 338/2013

| | ISSN 1977-0731
  doi:10.3000/19770731.L_2013.338.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 338 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 56. évfolyam2013. december 17. |

ISSN 1977-0731

doi:10.3000/19770731.L_2013.338.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 338

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

56. évfolyam2013. december 17.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 1342/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. december 12.) az Oroszországi Föderációból származó egyes vas- vagy acélkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseknek az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő hatályon kívül helyezéséről | 1 |
| | * | A Tanács 1343/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. december 12.) a Kínai Népköztársaságból származó peroxoszulfátokra (perszulfátok) behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről | 11 |
| | * | A Bizottság 1344/2013/EU rendelete (2013. december 12.) az Egyesült Királyság lobogója alatt közlekedő hajók által a IVa övezetben folytatott makrélahalászat tilalmáról | 23 |
| | * | A Bizottság 1345/2013/EU rendelete (2013. december 12.) az Egyesült Királyság lobogója alatt közlekedő hajók által a VIIf és VIIg övezetben folytatott, sima lepényhalra irányuló halászat tilalmáról | 25 |
| | * | A Bizottság 1346/2013/EU rendelete (2013. december 12.) a Spanyolország lobogója alatt közlekedő hajók által az Atlanti-óceánon folytatott, kormos marlinra irányuló halászat tilalmáról | 27 |
| | * | A Bizottság 1347/2013/EU rendelete (2013. december 13.) az Egyesült Királyság lobogója alatt közlekedő hajók által a IIIa, IVb és IVc övezetben folytatott makrélahalászat tilalmáról | 29 |
| | * | A Bizottság 1348/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. december 16.) az olívaolaj és az olívamaradék-olaj jellemzőiről és az ezekre vonatkozó elemzési módszerekről szóló 2568/91/EGK rendelet módosításáról | 31 |
| | | A Bizottság 1349/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. december 16.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 68 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2013/762/EU |
| | * | A Bizottság végrehajtási határozata (2013. december 9.) a tagállamok 2013. évi halászati ellenőrzési programjaihoz biztosított kiegészítő pénzügyi hozzájárulásról
  (az értesítés a C(2013) 8576. számú dokumentummal történt) | 70 |
| | | 2013/763/EU |
| | * | A Bizottság végrehajtási határozata (2013. december 12.) az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap (EMOGA) Garanciarészlege, az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) terhére a tagállamok által kifizetett egyes kiadásoknak az európai uniós finanszírozásból való kizárásáról
  (az értesítés a C(2013) 8743. számú dokumentummal történt) | 81 |
| | | 2013/764/EU |
| | * | A Bizottság végrehajtási határozata (2013. december 13.) az egyes tagállamokban előforduló klasszikus sertéspestissel kapcsolatos járványügyi intézkedésekről
  (az értesítés a C(2013) 8667. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 102 |
| | | 2013/765/EU |
| | * | A Bizottság végrehajtási határozata (2013. december 13.) a Det Norske Veritas elismerésének a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek közös szabályairól és szabványairól szóló 391/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő módosításáról
  (az értesítés a C(2013) 8876. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 107 |
| | | 2013/766/EU |
| | * | A Bizottság végrehajtási határozata (2013. december 13.) az állatbetegségek és zoonózisok felszámolására, az ellenük való védekezésre és figyelemmel kísérésükre irányuló egyes 2013. évi módosított programok jóváhagyásáról, a 2009-re és az azt követő évekre benyújtott éves és többéves programok jóváhagyásáról szóló 2008/897/EK határozat módosításáról, valamint a 2012/761/EU végrehajtási határozatnak az említett határozattal jóváhagyott egyes programokhoz nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulás tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2013) 8891. számú dokumentummal történt) | 109 |
| | | 2013/767/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2013. december 16.) a civil párbeszéd keretének a közös agrárpolitika területét érintő ügyekben történő megteremtéséről és a 2004/391/EK határozat hatályon kívül helyezéséről | 115 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács 1342/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. december 12.) az Oroszországi Föderációból származó egyes vas- vagy acélkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseknek az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő hatályon kívül helyezéséről

1

*

A Tanács 1343/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. december 12.) a Kínai Népköztársaságból származó peroxoszulfátokra (perszulfátok) behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

11

*

A Bizottság 1344/2013/EU rendelete (2013. december 12.) az Egyesült Királyság lobogója alatt közlekedő hajók által a IVa övezetben folytatott makrélahalászat tilalmáról

23

*

A Bizottság 1345/2013/EU rendelete (2013. december 12.) az Egyesült Királyság lobogója alatt közlekedő hajók által a VIIf és VIIg övezetben folytatott, sima lepényhalra irányuló halászat tilalmáról

25

*

A Bizottság 1346/2013/EU rendelete (2013. december 12.) a Spanyolország lobogója alatt közlekedő hajók által az Atlanti-óceánon folytatott, kormos marlinra irányuló halászat tilalmáról

27

*

A Bizottság 1347/2013/EU rendelete (2013. december 13.) az Egyesült Királyság lobogója alatt közlekedő hajók által a IIIa, IVb és IVc övezetben folytatott makrélahalászat tilalmáról

29

*

A Bizottság 1348/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. december 16.) az olívaolaj és az olívamaradék-olaj jellemzőiről és az ezekre vonatkozó elemzési módszerekről szóló 2568/91/EGK rendelet módosításáról

31

A Bizottság 1349/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. december 16.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

68

HATÁROZATOK

2013/762/EU

*

A Bizottság végrehajtási határozata (2013. december 9.) a tagállamok 2013. évi halászati ellenőrzési programjaihoz biztosított kiegészítő pénzügyi hozzájárulásról
  (az értesítés a C(2013) 8576. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2013) 8576. számú dokumentummal történt)

70

2013/763/EU

*

A Bizottság végrehajtási határozata (2013. december 12.) az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap (EMOGA) Garanciarészlege, az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) terhére a tagállamok által kifizetett egyes kiadásoknak az európai uniós finanszírozásból való kizárásáról
  (az értesítés a C(2013) 8743. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2013) 8743. számú dokumentummal történt)

81

2013/764/EU

*

A Bizottság végrehajtási határozata (2013. december 13.) az egyes tagállamokban előforduló klasszikus sertéspestissel kapcsolatos járványügyi intézkedésekről
  (az értesítés a C(2013) 8667. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2013) 8667. számú dokumentummal történt)

1

102

2013/765/EU

*

A Bizottság végrehajtási határozata (2013. december 13.) a Det Norske Veritas elismerésének a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek közös szabályairól és szabványairól szóló 391/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő módosításáról
  (az értesítés a C(2013) 8876. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2013) 8876. számú dokumentummal történt)

1

107

2013/766/EU

*

A Bizottság végrehajtási határozata (2013. december 13.) az állatbetegségek és zoonózisok felszámolására, az ellenük való védekezésre és figyelemmel kísérésükre irányuló egyes 2013. évi módosított programok jóváhagyásáról, a 2009-re és az azt követő évekre benyújtott éves és többéves programok jóváhagyásáról szóló 2008/897/EK határozat módosításáról, valamint a 2012/761/EU végrehajtási határozatnak az említett határozattal jóváhagyott egyes programokhoz nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulás tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2013) 8891. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2013) 8891. számú dokumentummal történt)

109

2013/767/EU

*

A Bizottság határozata (2013. december 16.) a civil párbeszéd keretének a közös agrárpolitika területét érintő ügyekben történő megteremtéséről és a 2004/391/EK határozat hatályon kívül helyezéséről

115

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 17.12.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 338/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 338/1

---

A TANÁCS 1342/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2013. december 12.)

az Oroszországi Föderációból származó egyes vas- vagy acélkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseknek az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő hatályon kívül helyezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére és 11. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,

mivel:

A.   AZ ELJÁRÁS

1.   Hatályos intézkedések

| (1) | A Tanács az 1601/2001/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Cseh Köztársaságból, Oroszországból, Thaiföldről és Törökországból származó, egyes vas- vagy acélkötelek és -kábelek (a továbbiakban: acél drótkötelek) behozatalára. Az említett intézkedések elnevezése a továbbiakban „eredeti intézkedések”, az intézkedések bevezetését eredményező vizsgálaté pedig „eredeti vizsgálat”. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács az 1601/2001/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Cseh Köztársaságból, Oroszországból, Thaiföldről és Törökországból származó, egyes vas- vagy acélkötelek és -kábelek (a továbbiakban: acél drótkötelek) behozatalára. Az említett intézkedések elnevezése a továbbiakban „eredeti intézkedések”, az intézkedések bevezetését eredményező vizsgálaté pedig „eredeti vizsgálat”.

| (2) | 2001 augusztusában a Bizottság elfogadta az egyik oroszországi gyártó (JSC Severstal-Metiz) árra vonatkozó kötelezettségvállalását. A szóban forgó kötelezettségvállalási megállapodást 2007 októberében hatályon kívül helyezték (3), mert a vállalat által exportált nagyszámú terméktípus megfelelő besorolása kapcsán tapasztalt nehézségek miatt úgy ítélték meg, hogy a kötelezettségvállalás nem megvalósítható. |
| --- | --- |

(2)

2001 augusztusában a Bizottság elfogadta az egyik oroszországi gyártó (JSC Severstal-Metiz) árra vonatkozó kötelezettségvállalását. A szóban forgó kötelezettségvállalási megállapodást 2007 októberében hatályon kívül helyezték (3), mert a vállalat által exportált nagyszámú terméktípus megfelelő besorolása kapcsán tapasztalt nehézségek miatt úgy ítélték meg, hogy a kötelezettségvállalás nem megvalósítható.

| (3) | A részleges időközi, illetve hatályvesztési felülvizsgálatokat követően a Tanács az 1279/2007/EK rendeletével (4) – összhangban az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével – az Oroszországi Föderáció tekintetében fenntartotta az eredeti intézkedéseket. Az említett intézkedések elnevezése a továbbiakban: „hatályban lévő intézkedések”, a hatályvesztési felülvizsgálaté pedig „utolsó vizsgálat”. Az 1279/2007/EU rendelet egyúttal hatályon kívül helyezte a Thaiföldről és Törökországból származó acélkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó intézkedéseket. |
| --- | --- |

(3)

A részleges időközi, illetve hatályvesztési felülvizsgálatokat követően a Tanács az 1279/2007/EK rendeletével (4) – összhangban az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével – az Oroszországi Föderáció tekintetében fenntartotta az eredeti intézkedéseket. Az említett intézkedések elnevezése a továbbiakban: „hatályban lévő intézkedések”, a hatályvesztési felülvizsgálaté pedig „utolsó vizsgálat”. Az 1279/2007/EU rendelet egyúttal hatályon kívül helyezte a Thaiföldről és Törökországból származó acélkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó intézkedéseket.

| (4) | Jelenleg (5) az Ukrajnából és a Kínai Népköztársaságból származó acél drótkötelekre vonatkoznak még hatályos intézkedések, amelyeket a Marokkóból, Moldovából és a Koreai Köztársaságból feladott acél drótkötelek behozatalára is kiterjesztettek. |
| --- | --- |

(4)

Jelenleg (5) az Ukrajnából és a Kínai Népköztársaságból származó acél drótkötelekre vonatkoznak még hatályos intézkedések, amelyeket a Marokkóból, Moldovából és a Koreai Köztársaságból feladott acél drótkötelek behozatalára is kiterjesztettek.

2.   Felülvizsgálati kérelem

| (5) | A Bizottság 2012. október 27-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (6) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette, hogy az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján az Oroszországi Föderációból származó acél drótkötelek behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedésekkel kapcsolatban hatályvesztési felülvizsgálatot indít. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság 2012. október 27-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (6) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette, hogy az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján az Oroszországi Föderációból származó acél drótkötelek behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedésekkel kapcsolatban hatályvesztési felülvizsgálatot indít.

| (6) | A felülvizsgálat megindítására azt követően került sor, hogy az Európai Acéldrótkötél-gyártók Összekötő Bizottsága (Liaison Committee of European Union Wire Rope Industries, a továbbiakban: EWRIS vagy a kérelmező) kellően megalapozott kérelmet nyújtott be az egyes vas- vagy acélkötelek- és kábelek teljes uniós termelésének több mint 50 %-át képviselő gyártók nevében. A kérelem azon az indokláson alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping folytatódását és az uniós gazdasági ágazatot ért kár megismétlődését eredményezné. |
| --- | --- |

(6)

A felülvizsgálat megindítására azt követően került sor, hogy az Európai Acéldrótkötél-gyártók Összekötő Bizottsága (Liaison Committee of European Union Wire Rope Industries, a továbbiakban: EWRIS vagy a kérelmező) kellően megalapozott kérelmet nyújtott be az egyes vas- vagy acélkötelek- és kábelek teljes uniós termelésének több mint 50 %-át képviselő gyártók nevében. A kérelem azon az indokláson alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping folytatódását és az uniós gazdasági ágazatot ért kár megismétlődését eredményezné.

3.   A vizsgálat

3.1.   
  Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (7) | A dömping és a károkozás folytatódásának vagy megismétlődésének vizsgálata a 2011. október 1. és 2012. szeptember 30. közötti időszakot ölelte fel (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak). A károkozás folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2009. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időtartamra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(7)

A dömping és a károkozás folytatódásának vagy megismétlődésének vizsgálata a 2011. október 1. és 2012. szeptember 30. közötti időszakot ölelte fel (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak). A károkozás folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2009. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időtartamra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

3.2.   
  Az eljárásban érintett felek

| (8) | A Bizottság hivatalosan értesítette azokat az exportáló gyártókat, uniós gyártókat, importőröket és felhasználókat, akikről tudomása volt, illetve a kérelmezőt és az exportáló ország hatóságait. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, illetve hogy meghallgatást kérjenek. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság hivatalosan értesítette azokat az exportáló gyártókat, uniós gyártókat, importőröket és felhasználókat, akikről tudomása volt, illetve a kérelmezőt és az exportáló ország hatóságait. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, illetve hogy meghallgatást kérjenek.

| (9) | Tekintettel a vizsgálatban érintett oroszországi exportáló gyártók esetlegesen nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítés eredetileg az alaprendelet 17. cikkének megfelelően mintavétel alkalmazását irányozta elő. A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, valóban szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte az Oroszországi Föderációban működő exportáló gyártókat, hogy az eljárás megindítását követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat. |
| --- | --- |

(9)

Tekintettel a vizsgálatban érintett oroszországi exportáló gyártók esetlegesen nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítés eredetileg az alaprendelet 17. cikkének megfelelően mintavétel alkalmazását irányozta elő. A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, valóban szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte az Oroszországi Föderációban működő exportáló gyártókat, hogy az eljárás megindítását követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat.

| (10) | Mivel mindössze két oroszországi exportáló gyártó bocsátotta rendelkezésre az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat és jelezte együttműködési szándékát, a Bizottság úgy határozott, hogy az exportáló gyártók esetében nem alkalmaz mintavételt. |
| --- | --- |

(10)

Mivel mindössze két oroszországi exportáló gyártó bocsátotta rendelkezésre az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat és jelezte együttműködési szándékát, a Bizottság úgy határozott, hogy az exportáló gyártók esetében nem alkalmaz mintavételt.

| (11) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság bejelentette, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát, és felkérte az érdekelt feleket, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül tegyék meg az ezzel kapcsolatos észrevételeiket. Az öt uniós gyártóból álló ideiglenes minta mind a termelési volumen, mind pedig a hasonló termék uniós értékesítése szempontjából reprezentatív volt az uniós gazdasági ágazatra nézve. |
| --- | --- |

(11)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság bejelentette, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát, és felkérte az érdekelt feleket, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül tegyék meg az ezzel kapcsolatos észrevételeiket. Az öt uniós gyártóból álló ideiglenes minta mind a termelési volumen, mind pedig a hasonló termék uniós értékesítése szempontjából reprezentatív volt az uniós gazdasági ágazatra nézve.

| (12) | Észrevételek hiányában a javasolt vállalatok kerültek be a végleges mintába, amiről az érdekelt felek tájékoztatást kaptak. A későbbiekben a véglegesen kiválasztott vállalatok közül egy úgy döntött, hogy nem kíván szerepelni a mintában. A Bizottság ezért úgy határozott, hogy a fennmaradó négy vállalatra szűkíti a mintát, amely az uniós gazdasági ágazatra nézve még így is reprezentatív volt a termelés volumene (29,3 %) és a hasonló termék uniós értékesítése (20,9 %) szempontjából. |
| --- | --- |

(12)

Észrevételek hiányában a javasolt vállalatok kerültek be a végleges mintába, amiről az érdekelt felek tájékoztatást kaptak. A későbbiekben a véglegesen kiválasztott vállalatok közül egy úgy döntött, hogy nem kíván szerepelni a mintában. A Bizottság ezért úgy határozott, hogy a fennmaradó négy vállalatra szűkíti a mintát, amely az uniós gazdasági ágazatra nézve még így is reprezentatív volt a termelés volumene (29,3 %) és a hasonló termék uniós értékesítése (20,9 %) szempontjából.

| (13) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a független importőrök esetében is kilátásba helyezték a mintavételt, de egyetlen független importőr, illetve felhasználó sem jelentkezett. A független importőrök esetében tehát nem került sor mintavételre. |
| --- | --- |

(13)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a független importőrök esetében is kilátásba helyezték a mintavételt, de egyetlen független importőr, illetve felhasználó sem jelentkezett. A független importőrök esetében tehát nem került sor mintavételre.

| (14) | Kérdőívet küldtek a mintába felvett négy uniós gyártónak, a két oroszországi exportáló gyártónak és a kapcsolt importőrnek. |
| --- | --- |

(14)

Kérdőívet küldtek a mintába felvett négy uniós gyártónak, a két oroszországi exportáló gyártónak és a kapcsolt importőrnek.

3.3.   
  A kitöltött kérdőívek

| (15) | A mintába felvett négy uniós gyártó, a kapcsolt importőr, illetve az egyik oroszországi exportáló gyártó nyújtott be kitöltött kérdőívet. |
| --- | --- |

(15)

A mintába felvett négy uniós gyártó, a kapcsolt importőr, illetve az egyik oroszországi exportáló gyártó nyújtott be kitöltött kérdőívet.

| (16) | Jóllehet az Oroszországi Föderációból eredetileg két exportáló gyártó jelentkezett, csak az egyikük küldte vissza a kitöltött kérdőívet, és minősül a vizsgálat szempontjából együttműködő vállalatnak. Az együttműködő exportáló gyártó saját tulajdonú leányvállalattal rendelkezik Olaszországban, amely acél drótkötelek gyártásával és az érintett termék Oroszországi Föderációból történő importálásával foglalkozik. A másik exportáló gyártó a vizsgálat megindításakor benyújtotta beadványát, de a kérdőívet – a felkérés ellenére – nem töltötte ki. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy a második exportáló gyártó nem működött együtt a vizsgálatban. |
| --- | --- |

(16)

Jóllehet az Oroszországi Föderációból eredetileg két exportáló gyártó jelentkezett, csak az egyikük küldte vissza a kitöltött kérdőívet, és minősül a vizsgálat szempontjából együttműködő vállalatnak. Az együttműködő exportáló gyártó saját tulajdonú leányvállalattal rendelkezik Olaszországban, amely acél drótkötelek gyártásával és az érintett termék Oroszországi Föderációból történő importálásával foglalkozik. A másik exportáló gyártó a vizsgálat megindításakor benyújtotta beadványát, de a kérdőívet – a felkérés ellenére – nem töltötte ki. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy a második exportáló gyártó nem működött együtt a vizsgálatban.

3.4.   
  Ellenőrző látogatások

| (17) | A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a dömping és az abból eredő kár esetleges folytatódásának vagy megismétlődésének, valamint az uniós érdek meghatározásához szükségesnek ítélt. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásra:






  a) | uniós gyártók:






  — | CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Németország), |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a dömping és az abból eredő kár esetleges folytatódásának vagy megismétlődésének, valamint az uniós érdek meghatározásához szükségesnek ítélt. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásra:

a)

uniós gyártók:

—

CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Németország),

| — | BRIDON International Ltd (Egyesült Királyság), |
| --- | --- |

—

BRIDON International Ltd (Egyesült Királyság),

| — | TEUFELBERGER Seil GmbH (Ausztria), |
| --- | --- |

—

TEUFELBERGER Seil GmbH (Ausztria),

| — | Manuel Rodrigues de OLIVEIRA Sá & Filhos, S.A. (Portugália); |
| --- | --- |

—

Manuel Rodrigues de OLIVEIRA Sá & Filhos, S.A. (Portugália);

| b) | az Oroszországi Föderációban működő exportáló gyártók:






  — | JSC SEVERSTAL-Metiz (Cserepovec); |
| --- | --- | --- |

b)

az Oroszországi Föderációban működő exportáló gyártók:

—

JSC SEVERSTAL-Metiz (Cserepovec);

| c) | kapcsolt importőr:






  — | REDAELLI Tecna Spa (Olaszország). |
| --- | --- | --- |

c)

kapcsolt importőr:

—

REDAELLI Tecna Spa (Olaszország).

B.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

1.   Érintett termék

| (18) | Az érintett termék megegyezik a jelenleg hatályos intézkedések bevezetését eredményező eredeti vizsgálatban, illetve utolsó vizsgálatban szereplő termékkel, vagyis a jelenleg az ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 és ex 7312 10 98 KN-kód alá besorolt, 3 mm-t meghaladó legnagyobb keresztmetszetű vas- vagy acélkötél és -kábel – ideértve a zárt sodrású kötelet is, de a rozsdamentes acélkötelet és -kábelt nem – kapcsolódó szerelvényekkel is (amelyet a gazdasági ágazatban gyakran acél drótkötélnek neveznek, a továbbiakban: érintett termék). |
| --- | --- |

(18)

Az érintett termék megegyezik a jelenleg hatályos intézkedések bevezetését eredményező eredeti vizsgálatban, illetve utolsó vizsgálatban szereplő termékkel, vagyis a jelenleg az ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 és ex 7312 10 98 KN-kód alá besorolt, 3 mm-t meghaladó legnagyobb keresztmetszetű vas- vagy acélkötél és -kábel – ideértve a zárt sodrású kötelet is, de a rozsdamentes acélkötelet és -kábelt nem – kapcsolódó szerelvényekkel is (amelyet a gazdasági ágazatban gyakran acél drótkötélnek neveznek, a továbbiakban: érintett termék).

2.   Hasonló termék

| (19) | A jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat megerősítette, hogy az Oroszországi Föderációban gyártott és Unióba exportált acél drótkötél, valamint az Unióban az uniós gyártók által előállított és értékesített acél drótkötél ugyanazokkal az alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, illetve azokat ugyanarra a célra használják fel, és ezért azokat az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(19)

A jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat megerősítette, hogy az Oroszországi Föderációban gyártott és Unióba exportált acél drótkötél, valamint az Unióban az uniós gyártók által előállított és értékesített acél drótkötél ugyanazokkal az alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, illetve azokat ugyanarra a célra használják fel, és ezért azokat az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni.

C.   A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK ÉS MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

1.   Előzetes megjegyzések

| (20) | Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálták, hogy jelenleg történik-e dömpingelt behozatal, és valószínűsíthető-e, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése a dömping folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezet. |
| --- | --- |

(20)

Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálták, hogy jelenleg történik-e dömpingelt behozatal, és valószínűsíthető-e, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése a dömping folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezet.

| (21) | Mint ahogy az már a fenti (10) preambulumbekezdésben kifejtésre került, az Oroszországi Föderációban működő exportáló gyártók esetében nem volt szükség mintavételre. A felülvizsgálati időszak alatt az együttműködő exportáló gyártó bonyolította le az érintett termék Oroszországi Föderációból Unióba irányuló kivitelének 99 %-át. Ennek alapján megállapítható, hogy az együttműködés szintje magas volt. |
| --- | --- |

(21)

Mint ahogy az már a fenti (10) preambulumbekezdésben kifejtésre került, az Oroszországi Föderációban működő exportáló gyártók esetében nem volt szükség mintavételre. A felülvizsgálati időszak alatt az együttműködő exportáló gyártó bonyolította le az érintett termék Oroszországi Föderációból Unióba irányuló kivitelének 99 %-át. Ennek alapján megállapítható, hogy az együttműködés szintje magas volt.

| (22) | Két másik oroszországi ismert gyártó nem működött együtt vizsgálatban, ezért a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó alábbi megállapításokat a rendelkezésre álló legmegbízhatóbb tényekre, többek között az Eurostat adataira, a hivatalos oroszországi statisztikákra és egy második gyártótól származó szűk körű adatokra kellett alapozni. |
| --- | --- |

(22)

Két másik oroszországi ismert gyártó nem működött együtt vizsgálatban, ezért a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó alábbi megállapításokat a rendelkezésre álló legmegbízhatóbb tényekre, többek között az Eurostat adataira, a hivatalos oroszországi statisztikákra és egy második gyártótól származó szűk körű adatokra kellett alapozni.

2.   Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban

| (23) | A felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő állítás szerint az Oroszországi Föderációból az Unióba irányuló export dömpingkülönbözetének átlagértéke 130,8 % volt. A kérelmező – ahogy az az eljárás megindításáról szóló értesítés 4.1. bekezdésben is szerepel – az Oroszországi Föderációból az Unióba irányuló export során alkalmazott (gyártelepi alapon megállapított) árakat hasonlította össze az oroszországi belföldi árakkal. |
| --- | --- |

(23)

A felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő állítás szerint az Oroszországi Föderációból az Unióba irányuló export dömpingkülönbözetének átlagértéke 130,8 % volt. A kérelmező – ahogy az az eljárás megindításáról szóló értesítés 4.1. bekezdésben is szerepel – az Oroszországi Föderációból az Unióba irányuló export során alkalmazott (gyártelepi alapon megállapított) árakat hasonlította össze az oroszországi belföldi árakkal.

2.1.   
  Rendes érték

| (24) | Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban először azt állapították meg, hogy reprezentatív volt-e az együttműködő exportáló gyártó hasonló termékének független vevők számára történő oroszországi belföldi összértékesítése, vagyis az ilyen értékesítés összmennyisége elérte-e az Unióba irányuló megfelelő exportértékesítés teljes mennyiségének 5 %-át. Az együttműködő exportáló gyártó esetében a hasonló termék belföldi értékesítése összességében reprezentatívnak bizonyult. |
| --- | --- |

(24)

Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban először azt állapították meg, hogy reprezentatív volt-e az együttműködő exportáló gyártó hasonló termékének független vevők számára történő oroszországi belföldi összértékesítése, vagyis az ilyen értékesítés összmennyisége elérte-e az Unióba irányuló megfelelő exportértékesítés teljes mennyiségének 5 %-át. Az együttműködő exportáló gyártó esetében a hasonló termék belföldi értékesítése összességében reprezentatívnak bizonyult.

| (25) | A Bizottság ezt követően meghatározta az exportáló gyártó által a belföldi piacon értékesített hasonló termék azon típusait, amelyek megegyeztek vagy közvetlenül összehasonlíthatók voltak az Unióba irányuló kivitelre értékesített típusokkal. |
| --- | --- |

(25)

A Bizottság ezt követően meghatározta az exportáló gyártó által a belföldi piacon értékesített hasonló termék azon típusait, amelyek megegyeztek vagy közvetlenül összehasonlíthatók voltak az Unióba irányuló kivitelre értékesített típusokkal.

| (26) | Az is vizsgálat tárgyát képezte, hogy az együttműködő exportáló gyártó hazai értékesítése minden egyes terméktípus esetében reprezentatív volt-e, vagyis a hazai értékesítés minden terméktípusnál elérte-e ugyanazon terméktípus Unióba irányuló értékesítési mennyiségének legalább 5 %-át. A reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípusokat illetően ezután megvizsgálták, hogy az ilyen értékesítésekre az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően rendes kereskedelmi forgalomban került-e sor. |
| --- | --- |

(26)

Az is vizsgálat tárgyát képezte, hogy az együttműködő exportáló gyártó hazai értékesítése minden egyes terméktípus esetében reprezentatív volt-e, vagyis a hazai értékesítés minden terméktípusnál elérte-e ugyanazon terméktípus Unióba irányuló értékesítési mennyiségének legalább 5 %-át. A reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípusokat illetően ezután megvizsgálták, hogy az ilyen értékesítésekre az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően rendes kereskedelmi forgalomban került-e sor.

| (27) | Annak vizsgálata során, hogy a belföldön reprezentatív mennyiségekben értékesített minden egyes terméktípus belföldi értékesítései rendes kereskedelmi forgalomban történtnek tekinthetők-e, a Bizottság megállapította a szóban forgó típus független vevőknek történt nyereséges értékesítésének arányát. Minden olyan esetben, amikor az adott terméktípus belföldi értékesítése elegendő mennyiségben és rendes kereskedelmi forgalomban történt, a rendes érték a felülvizsgálati időszakban az adott típus összes belföldi értékesítésének súlyozott átlagaként kiszámított tényleges belföldi áron alapult. |
| --- | --- |

(27)

Annak vizsgálata során, hogy a belföldön reprezentatív mennyiségekben értékesített minden egyes terméktípus belföldi értékesítései rendes kereskedelmi forgalomban történtnek tekinthetők-e, a Bizottság megállapította a szóban forgó típus független vevőknek történt nyereséges értékesítésének arányát. Minden olyan esetben, amikor az adott terméktípus belföldi értékesítése elegendő mennyiségben és rendes kereskedelmi forgalomban történt, a rendes érték a felülvizsgálati időszakban az adott típus összes belföldi értékesítésének súlyozott átlagaként kiszámított tényleges belföldi áron alapult.

| (28) | A fennmaradó terméktípusok esetében, amelyeknél a belföldi értékesítés nem volt reprezentatív, vagy nem rendes kereskedelmi forgalomban történt, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésének megfelelően számították ki. A rendes érték kiszámítása az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdése első mondatának megfelelően – a rendes kereskedelmi forgalomban a hasonló termék gyártásához és értékesítéséhez kapcsolódó tényleges adatokra támaszkodva – úgy történt, hogy az exportált terméktípusok szükség esetén kiigazított előállítási költségeihez ésszerű százaléknyi értékesítési, általános és adminisztratív költséget, valamint ésszerű haszonkulcsot adtak hozzá. |
| --- | --- |

(28)

A fennmaradó terméktípusok esetében, amelyeknél a belföldi értékesítés nem volt reprezentatív, vagy nem rendes kereskedelmi forgalomban történt, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésének megfelelően számították ki. A rendes érték kiszámítása az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdése első mondatának megfelelően – a rendes kereskedelmi forgalomban a hasonló termék gyártásához és értékesítéséhez kapcsolódó tényleges adatokra támaszkodva – úgy történt, hogy az exportált terméktípusok szükség esetén kiigazított előállítási költségeihez ésszerű százaléknyi értékesítési, általános és adminisztratív költséget, valamint ésszerű haszonkulcsot adtak hozzá.

2.2.   
  Exportár

| (29) | Azokban az esetekben, amikor az oroszországi együttműködő exportáló gyártó közvetlenül független vevőknek értékesítette az uniós piacra irányuló exportot, az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően az érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(29)

Azokban az esetekben, amikor az oroszországi együttműködő exportáló gyártó közvetlenül független vevőknek értékesítette az uniós piacra irányuló exportot, az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően az érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg.

| (30) | Arra az exportügyletre vonatkozóan, amelynél az Unióba irányuló export egy kapcsolatban álló kereskedelmi vállalaton keresztül valósult meg, az exportárat az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésével összhangban a független uniós vevők által a kapcsolatban álló kereskedőnek fizetett első viszonteladási ár alapján határozták meg. Annak érdekében, hogy a megállapított exportár megbízható legyen, kiigazításokat hajtottak végre a behozatal és a viszonteladás között felmerült valamennyi költség, valamint a keletkezett nyereség figyelembevételével. Minthogy a független importőrök felülvizsgálati időszakban keletkezett nyereségéről nem áll rendelkezésre adat, 5 %-os átlagos haszonkulcsot alkalmaztak. |
| --- | --- |

(30)

Arra az exportügyletre vonatkozóan, amelynél az Unióba irányuló export egy kapcsolatban álló kereskedelmi vállalaton keresztül valósult meg, az exportárat az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésével összhangban a független uniós vevők által a kapcsolatban álló kereskedőnek fizetett első viszonteladási ár alapján határozták meg. Annak érdekében, hogy a megállapított exportár megbízható legyen, kiigazításokat hajtottak végre a behozatal és a viszonteladás között felmerült valamennyi költség, valamint a keletkezett nyereség figyelembevételével. Minthogy a független importőrök felülvizsgálati időszakban keletkezett nyereségéről nem áll rendelkezésre adat, 5 %-os átlagos haszonkulcsot alkalmaztak.

2.3.   
  Összehasonlítás

| (31) | A rendes érték súlyozott átlagának az exportár súlyozott átlagával való összehasonlítását gyártelepi alapon, azonos kereskedelmi szinten végezték. |
| --- | --- |

(31)

A rendes érték súlyozott átlagának az exportár súlyozott átlagával való összehasonlítását gyártelepi alapon, azonos kereskedelmi szinten végezték.

| (32) | A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát bizonyítottan befolyásoló tényezők közötti különbségeket. Ebből a célból – adott és indokolt esetben – megfelelő kiigazításokat végeztek a szállítási, a biztosítási, az anyagmozgatási, a rakodási és járulékos költségek, a pénzügyi költségek, a csomagolási költségek, a jutalékok és az engedmények közötti különbségek tekintetében. |
| --- | --- |

(32)

A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát bizonyítottan befolyásoló tényezők közötti különbségeket. Ebből a célból – adott és indokolt esetben – megfelelő kiigazításokat végeztek a szállítási, a biztosítási, az anyagmozgatási, a rakodási és járulékos költségek, a pénzügyi költségek, a csomagolási költségek, a jutalékok és az engedmények közötti különbségek tekintetében.

2.4.   
  Dömpingkülönbözet

| (33) | Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével összhangban típusonként összehasonlították a rendes érték súlyozott átlagát az érintett termék megfelelő típusa exportárának súlyozott átlagával. Az exportáló gyártó esetében az összehasonlítás 4,7 %-os dömpinget mutatott ki. |
| --- | --- |

(33)

Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével összhangban típusonként összehasonlították a rendes érték súlyozott átlagát az érintett termék megfelelő típusa exportárának súlyozott átlagával. Az exportáló gyártó esetében az összehasonlítás 4,7 %-os dömpinget mutatott ki.

3.   Az import alakulása az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén

3.1.   
  Előzetes megjegyzések

| (34) | A dömping felülvizsgálati időszak során történő fennállásának elemzése mellett a vizsgált arra is kiterjedt, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető-e a dömping folytatódása. Ezzel összefüggésben az alábbiakat elemezték: az Oroszországi Föderációból származó dömpingelt behozatal mennyisége és árai, az uniós piac és más harmadik piacok vonzereje, az Oroszországi Föderáció gyártási kapacitása, illetve exportra felhasználható többletkapacitása. |
| --- | --- |

(34)

A dömping felülvizsgálati időszak során történő fennállásának elemzése mellett a vizsgált arra is kiterjedt, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető-e a dömping folytatódása. Ezzel összefüggésben az alábbiakat elemezték: az Oroszországi Föderációból származó dömpingelt behozatal mennyisége és árai, az uniós piac és más harmadik piacok vonzereje, az Oroszországi Föderáció gyártási kapacitása, illetve exportra felhasználható többletkapacitása.

3.2.   
  Az Oroszországi Föderációból származó dömpingelt import mennyisége és árai

| (35) | Az Eurostat adatai alapján az Oroszországi Föderációból származó import a figyelembe vett időszak során a 2009. évi 2 005 tonnáról a felülvizsgálati időszakban 2 343 tonnára növekedett, ami a felülvizsgálati időszak, illetve a figyelembe vett időszak alatti uniós felhasználás hozzávetőleg 1 %-ának felel meg. Mint ahogy az a fenti (33) preambulumbekezdésben is szerepelt, az együttműködő exportáló gyártótól – a dömpingellenes vámok ellenére – (4,7 %-os) dömpingáron érkezett az import. |
| --- | --- |

(35)

Az Eurostat adatai alapján az Oroszországi Föderációból származó import a figyelembe vett időszak során a 2009. évi 2 005 tonnáról a felülvizsgálati időszakban 2 343 tonnára növekedett, ami a felülvizsgálati időszak, illetve a figyelembe vett időszak alatti uniós felhasználás hozzávetőleg 1 %-ának felel meg. Mint ahogy az a fenti (33) preambulumbekezdésben is szerepelt, az együttműködő exportáló gyártótól – a dömpingellenes vámok ellenére – (4,7 %-os) dömpingáron érkezett az import.

3.3.   
  Az uniós piac és más harmadik piacok vonzereje

| (36) | Az együttműködő gyártó összértékesítésének 3 %-át tette ki az Unióba irányuló export, miközben értékesítésének döntő hányadát (85 %-át) az oroszországi belföldi eladások adták. A belföldi piac 38 %-kal (7) bővült a figyelembe vett időszakban, és akár tovább is bővülhet, amennyiben a hozzáférhető gazdasági elemzésekre szakosodott források előrejelzéseinek megfelelően folytatódik az Oroszországi Föderáció GDP-növekedése. Emellett, a vizsgálat során beszerzett információk alapján bebizonyosodott, hogy az együttműködő gyártó nem minden típusát gyártja az érintett terméknek, vagyis a verseny szempontjából az uniós gyártókra korlátozott mértékben gyakorol nyomást. Feltehetően a két másik gyártóra is igaz ez, mivel nem áll rendelkezésre információ új – például nagyobb keresztmetszetű érintett termék gyártására alkalmas – gépparkba történt beruházásokról. Ezenfelül az uniós gyártók oroszországi piaci jelenléte is azt látszik megerősíteni, hogy az oroszországi exportáló gyártók által gyakorolt versenynyomás korlátozott mértékű. A hivatalos oroszországi vámstatisztikák alapján a felülvizsgálati időszakban a hasonló termék oroszországi piacra irányuló teljes importjának 30 %-át tette ki az uniós gyártóktól származó hasonló termék Oroszországi Föderációba irányuló exportja, ami alapján az uniós gyártók számítottak a legjelentősebb exportpartnernek az oroszországi piacon. |
| --- | --- |

(36)

Az együttműködő gyártó összértékesítésének 3 %-át tette ki az Unióba irányuló export, miközben értékesítésének döntő hányadát (85 %-át) az oroszországi belföldi eladások adták. A belföldi piac 38 %-kal (7) bővült a figyelembe vett időszakban, és akár tovább is bővülhet, amennyiben a hozzáférhető gazdasági elemzésekre szakosodott források előrejelzéseinek megfelelően folytatódik az Oroszországi Föderáció GDP-növekedése. Emellett, a vizsgálat során beszerzett információk alapján bebizonyosodott, hogy az együttműködő gyártó nem minden típusát gyártja az érintett terméknek, vagyis a verseny szempontjából az uniós gyártókra korlátozott mértékben gyakorol nyomást. Feltehetően a két másik gyártóra is igaz ez, mivel nem áll rendelkezésre információ új – például nagyobb keresztmetszetű érintett termék gyártására alkalmas – gépparkba történt beruházásokról. Ezenfelül az uniós gyártók oroszországi piaci jelenléte is azt látszik megerősíteni, hogy az oroszországi exportáló gyártók által gyakorolt versenynyomás korlátozott mértékű. A hivatalos oroszországi vámstatisztikák alapján a felülvizsgálati időszakban a hasonló termék oroszországi piacra irányuló teljes importjának 30 %-át tette ki az uniós gyártóktól származó hasonló termék Oroszországi Föderációba irányuló exportja, ami alapján az uniós gyártók számítottak a legjelentősebb exportpartnernek az oroszországi piacon.

| (37) | A végleges nyilvánosságra hozatalra adott válaszában a kérelmező azzal érvelt, hogy az oroszországi GDP előre jelzett (hozzávetőleg 3 %-os) növekedése szerény mértékűnek tekinthető, amely nem teszi lehetővé az acél drótkötelek oroszországi piacának további bővülését, és az oroszországi piac így nem lesz képes felszívni a hasonló termékek további mennyiségét. Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy bár a figyelembe vett időszakban – vagyis 2009 és a vizsgálati időszak vége között – az oroszországi GDP-növekedés nem érte el a 2014. évre előre jelzett mértéket, az acél drótkötelek oroszországi piaca 38 %-kal bővült. Ezért ezt az érvet elvetették. |
| --- | --- |

(37)

A végleges nyilvánosságra hozatalra adott válaszában a kérelmező azzal érvelt, hogy az oroszországi GDP előre jelzett (hozzávetőleg 3 %-os) növekedése szerény mértékűnek tekinthető, amely nem teszi lehetővé az acél drótkötelek oroszországi piacának további bővülését, és az oroszországi piac így nem lesz képes felszívni a hasonló termékek további mennyiségét. Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy bár a figyelembe vett időszakban – vagyis 2009 és a vizsgálati időszak vége között – az oroszországi GDP-növekedés nem érte el a 2014. évre előre jelzett mértéket, az acél drótkötelek oroszországi piaca 38 %-kal bővült. Ezért ezt az érvet elvetették.

| (38) | Ugyanez a fél rámutatott arra is, hogy a közelmúltban az együttműködő exportáló gyártó (uniós székhelyű leányvállalatával együttműködve) új terméktípusokat fejlesztett ki, ami szerinte alátámasztja, hogy a gyártó beruházásokat hajtott végre a figyelembe vett időszakban. Ugyanakkor ez nem mond ellent annak a megállapításnak, amely szerint az együttműködő exportáló gyártó nem képes előállítani valamennyi kötélfajtát (különösen a piac felső szegmensébe tartozó acél drótköteleket). Ezért ezt az érvet elutasították. |
| --- | --- |

(38)

Ugyanez a fél rámutatott arra is, hogy a közelmúltban az együttműködő exportáló gyártó (uniós székhelyű leányvállalatával együttműködve) új terméktípusokat fejlesztett ki, ami szerinte alátámasztja, hogy a gyártó beruházásokat hajtott végre a figyelembe vett időszakban. Ugyanakkor ez nem mond ellent annak a megállapításnak, amely szerint az együttműködő exportáló gyártó nem képes előállítani valamennyi kötélfajtát (különösen a piac felső szegmensébe tartozó acél drótköteleket). Ezért ezt az érvet elutasították.

| (39) | Az uniós piac vonzerejét azzal a néhány felvásárlással összefüggésben is meg kell vizsgálni, amelyek keretében uniós gyártók kerültek oroszországi exportáló gyártók tulajdonába. Jelenleg két oroszországi gyártó rendelkezik uniós székhelyű leányvállalattal. Az együttműködő gyártó uniós székhelyű leányvállalatánál tett ellenőrző látogatáskor bebizonyosodott, hogy a szóban forgó leányvállalat főként az európai piacon értékesített, és a közte, illetve az együttműködő gyártó közötti kapcsolódó értékesítés korlátozott mértékű volt a felülvizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(39)

Az uniós piac vonzerejét azzal a néhány felvásárlással összefüggésben is meg kell vizsgálni, amelyek keretében uniós gyártók kerültek oroszországi exportáló gyártók tulajdonába. Jelenleg két oroszországi gyártó rendelkezik uniós székhelyű leányvállalattal. Az együttműködő gyártó uniós székhelyű leányvállalatánál tett ellenőrző látogatáskor bebizonyosodott, hogy a szóban forgó leányvállalat főként az európai piacon értékesített, és a közte, illetve az együttműködő gyártó közötti kapcsolódó értékesítés korlátozott mértékű volt a felülvizsgálati időszakban.

| (40) | Meg kell jegyezni, hogy az együttműködő exportőr adatai szerint a felülvizsgálati időszakban az érintett termék harmadik országokba irányuló oroszországi exportja négyszerese volt az Unióba exportált mennyiségnek. Az együttműködő exportáló gyártó harmadik országok esetében alkalmazott exportáraival kapcsolatban megállapítást nyert, hogy azok az oroszországi belföldi értékesítésekkor alkalmazott árainál átlagosan alacsonyabbak, az uniós piacra irányuló export árainál viszont átlagosan magasabbak voltak. Ez arra enged következtetni, hogy az uniós piacon történő értékesítésnél vonzóbb a harmadik országok piacára irányuló exportértékesítés. Ezzel összefüggésben a Bizottság figyelembe vette, hogy a Független Államok Közösségével (a továbbiakban: FÁK) nagy múltra visszatekintő csatornákon keresztül folyik az értékesítés. |
| --- | --- |

(40)

Meg kell jegyezni, hogy az együttműködő exportőr adatai szerint a felülvizsgálati időszakban az érintett termék harmadik országokba irányuló oroszországi exportja négyszerese volt az Unióba exportált mennyiségnek. Az együttműködő exportáló gyártó harmadik országok esetében alkalmazott exportáraival kapcsolatban megállapítást nyert, hogy azok az oroszországi belföldi értékesítésekkor alkalmazott árainál átlagosan alacsonyabbak, az uniós piacra irányuló export árainál viszont átlagosan magasabbak voltak. Ez arra enged következtetni, hogy az uniós piacon történő értékesítésnél vonzóbb a harmadik országok piacára irányuló exportértékesítés. Ezzel összefüggésben a Bizottság figyelembe vette, hogy a Független Államok Közösségével (a továbbiakban: FÁK) nagy múltra visszatekintő csatornákon keresztül folyik az értékesítés.

| (41) | A kérelmező a végleges nyilvánosságra hozatalra adott válaszában azzal érvelt, hogy az oroszországi gyártók harmadik országok piacain alkalmazott exportárai valójában alacsonyabbak az Unióba irányuló export árainál. Az Ukrajnába, illetve egyes európai országokba irányuló export átlagárainak összehasonlítása állítólag oroszországi vámstatisztikákon alapultak. Az összehasonlítás elvégzéséhez alkalmazott eredeti adatokat nem nyújtották be. Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy az Unióba irányuló, valamint a harmadik országok piacaira irányuló oroszországi export árai között fennálló különbségek összehasonlításához a vizsgálat keretében az együttműködő exportáló gyártó kérdőívben szereplő, ellenőrzött adatai szolgáltak alapul. E folyamat során az árakat gyártelepi alapon, a terméktípusok közötti eltérések és a kereskedelmi szint figyelembevételével hasonlították össze. A kérelmező által megadott átlagárak nem tükrözik az árösszetevők, illetve ártartományok összetettségét, amely az acél drótkötelek piacára jellemző, és amely a piacon jelenlévő különböző termékek nagy számára, illetve az eltérő kereskedelmi szintekre vezethető vissza. Ezért ezt az érvet elutasították. |
| --- | --- |

(41)

A kérelmező a végleges nyilvánosságra hozatalra adott válaszában azzal érvelt, hogy az oroszországi gyártók harmadik országok piacain alkalmazott exportárai valójában alacsonyabbak az Unióba irányuló export árainál. Az Ukrajnába, illetve egyes európai országokba irányuló export átlagárainak összehasonlítása állítólag oroszországi vámstatisztikákon alapultak. Az összehasonlítás elvégzéséhez alkalmazott eredeti adatokat nem nyújtották be. Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy az Unióba irányuló, valamint a harmadik országok piacaira irányuló oroszországi export árai között fennálló különbségek összehasonlításához a vizsgálat keretében az együttműködő exportáló gyártó kérdőívben szereplő, ellenőrzött adatai szolgáltak alapul. E folyamat során az árakat gyártelepi alapon, a terméktípusok közötti eltérések és a kereskedelmi szint figyelembevételével hasonlították össze. A kérelmező által megadott átlagárak nem tükrözik az árösszetevők, illetve ártartományok összetettségét, amely az acél drótkötelek piacára jellemző, és amely a piacon jelenlévő különböző termékek nagy számára, illetve az eltérő kereskedelmi szintekre vezethető vissza. Ezért ezt az érvet elutasították.

| (42) | Ugyanez a fél azt állította, hogy a jelen eset szempontjából irreleváns az uniós gazdasági ágazat Oroszországi Föderációba irányuló exportvolumene, szemben a Kínai Népköztársaságból az Oroszországi Föderációba érkező megnövekedett importtal, amelyet véleménye szerint figyelembe kell venni a vizsgálat során, mivel ez az import a verseny szempontjából veszélyezteti az oroszországi gyártók oroszországi és a FÁK-országokbeli piaci jelenlétét. Ezzel kapcsolatban azt a tényt, hogy az export tekintetében az oroszországi piacon továbbra is az uniós gyártók töltik be a vezető pozíciót, lényeges körülménynek kell tekinteni, mivel többek között ez arra is bizonyítékként szolgál, hogy az oroszországi gyártók nem képesek előállítani az összes olyan acélból készült drótkötéltípust, amely iránt kereslet mutatkozik az oroszországi piacon. Az Oroszországi Föderációba irányuló kínai exportról azt kell megjegyezni, hogy annak bővülése egybeesett az oroszországi piaci keresletben bekövetkezett gyorsütemű növekedéssel. Olyan információt, így például az Oroszországi Föderációba, illetve FÁK-országokba irányuló kínai export árszínvonalával, vagy a vizsgálat tárgyát képező importált termék jellemzőivel kapcsolatos adatokat, amelyek lehetővé tették volna a további vizsgálatokat, a fél nem nyújtott be. Végezetül meg kell említeni, hogy az oroszországi vámstatisztikák szerint az érintett terméket előállító oroszországi gyártók megtartották vezető pozíciójukat az acél drótkötelek belföldi piacán a felülvizsgálati időszakban, és az erre a piacra irányuló import csupán mintegy 15 %-át tette ki az acél drótkötelek oroszországi piacának. Ezért ezt az érvet elutasították. |
| --- | --- |

(42)

Ugyanez a fél azt állította, hogy a jelen eset szempontjából irreleváns az uniós gazdasági ágazat Oroszországi Föderációba irányuló exportvolumene, szemben a Kínai Népköztársaságból az Oroszországi Föderációba érkező megnövekedett importtal, amelyet véleménye szerint figyelembe kell venni a vizsgálat során, mivel ez az import a verseny szempontjából veszélyezteti az oroszországi gyártók oroszországi és a FÁK-országokbeli piaci jelenlétét. Ezzel kapcsolatban azt a tényt, hogy az export tekintetében az oroszországi piacon továbbra is az uniós gyártók töltik be a vezető pozíciót, lényeges körülménynek kell tekinteni, mivel többek között ez arra is bizonyítékként szolgál, hogy az oroszországi gyártók nem képesek előállítani az összes olyan acélból készült drótkötéltípust, amely iránt kereslet mutatkozik az oroszországi piacon. Az Oroszországi Föderációba irányuló kínai exportról azt kell megjegyezni, hogy annak bővülése egybeesett az oroszországi piaci keresletben bekövetkezett gyorsütemű növekedéssel. Olyan információt, így például az Oroszországi Föderációba, illetve FÁK-országokba irányuló kínai export árszínvonalával, vagy a vizsgálat tárgyát képező importált termék jellemzőivel kapcsolatos adatokat, amelyek lehetővé tették volna a további vizsgálatokat, a fél nem nyújtott be. Végezetül meg kell említeni, hogy az oroszországi vámstatisztikák szerint az érintett terméket előállító oroszországi gyártók megtartották vezető pozíciójukat az acél drótkötelek belföldi piacán a felülvizsgálati időszakban, és az erre a piacra irányuló import csupán mintegy 15 %-át tette ki az acél drótkötelek oroszországi piacának. Ezért ezt az érvet elutasították.

3.4.   
  Az Oroszországi Föderációban rendelkezésére álló gyártási kapacitás és exportra irányítható többletkapacitás

| (43) | A felülvizsgálat iránti kérelem az oroszországi exportáló gyártók gyártási kapacitását 115 000 tonnában jelölte meg. A vizsgálat során a kérelmező újraszámította az oroszországi gyártási kapacitást, és 220 000–250 000 tonnára módosította az adatot, amelyet azonban nem támasztott alá bizonyítékokkal. Megállapításra került – az együttműködő exportőr ellenőrzött adatai, a második ismert gyártó által rendelkezésre bocsátott adatok, valamint a harmadik gyártóról a kérelemben szereplő adatok alapján –, hogy a hasonló termék esetében az oroszországi gyártók termelési összkapacitása hozzávetőleg 158 000 tonnát tesz ki. Ezzel összefüggésben figyelembe vették, hogy az együttműködő exportáló gyártó termelési kapacitásában szerkezeti kiigazításokat hajtottak végre a figyelembe vett időszakban, ami az egyik gyártóüzem bezárásával járt. |
| --- | --- |

(43)

A felülvizsgálat iránti kérelem az oroszországi exportáló gyártók gyártási kapacitását 115 000 tonnában jelölte meg. A vizsgálat során a kérelmező újraszámította az oroszországi gyártási kapacitást, és 220 000–250 000 tonnára módosította az adatot, amelyet azonban nem támasztott alá bizonyítékokkal. Megállapításra került – az együttműködő exportőr ellenőrzött adatai, a második ismert gyártó által rendelkezésre bocsátott adatok, valamint a harmadik gyártóról a kérelemben szereplő adatok alapján –, hogy a hasonló termék esetében az oroszországi gyártók termelési összkapacitása hozzávetőleg 158 000 tonnát tesz ki. Ezzel összefüggésben figyelembe vették, hogy az együttműködő exportáló gyártó termelési kapacitásában szerkezeti kiigazításokat hajtottak végre a figyelembe vett időszakban, ami az egyik gyártóüzem bezárásával járt.

| (44) | A végleges nyilvánosságra hozatalra reagálva az egyik fél jelezte, hogy a bezárt gyártóüzem gépparkját az együttműködő gyártó egy másik gyártótelepére helyezte át, amely állítását azonban nem támasztotta alá bizonyítékokkal. E tekintetben megerősíthető, hogy a vizsgálat során feltárt bizonyítékok azt támasztják alá, hogy a figyelembe vett időszakban az együttműködő gyártó esetében szerkezeti átalakítást hajtottak végre, amelynek keretében mindhárom gyártótelepen gépeket selejteztek le, illetve, amelynek következtében bezártak egy gyártóüzemet. Ezzel egyidejűleg nem lehet kizárni, hogy a bezárt gyártóüzem bizonyos gépeit áthelyezték a megmaradt gyártóüzemekbe. Ez azonban nem módosítja a szóban forgó gyártónál, illetve az Oroszországban rendelkezésre álló teljes gyártási kapacitásra vonatkozó becsléseket, amelyeket a fél sem vitatott. Ezért ezt az érvet elutasították. |
| --- | --- |

(44)

A végleges nyilvánosságra hozatalra reagálva az egyik fél jelezte, hogy a bezárt gyártóüzem gépparkját az együttműködő gyártó egy másik gyártótelepére helyezte át, amely állítását azonban nem támasztotta alá bizonyítékokkal. E tekintetben megerősíthető, hogy a vizsgálat során feltárt bizonyítékok azt támasztják alá, hogy a figyelembe vett időszakban az együttműködő gyártó esetében szerkezeti átalakítást hajtottak végre, amelynek keretében mindhárom gyártótelepen gépeket selejteztek le, illetve, amelynek következtében bezártak egy gyártóüzemet. Ezzel egyidejűleg nem lehet kizárni, hogy a bezárt gyártóüzem bizonyos gépeit áthelyezték a megmaradt gyártóüzemekbe. Ez azonban nem módosítja a szóban forgó gyártónál, illetve az Oroszországban rendelkezésre álló teljes gyártási kapacitásra vonatkozó becsléseket, amelyeket a fél sem vitatott. Ezért ezt az érvet elutasították.

| (45) | A kapacitáskihasználás és többletkapacitás kérdését illetően két gyártótól érkeztek adatok, és mivel a harmadikról nem áll rendelkezésre pontos információ a kapacitáskihasználással kapcsolatban, ezért esetében abból a feltételezésből lehetett kiindulni, hogy az a két másik gyártóéhoz hasonló mértékű volt, azaz a felülvizsgálati időszakban 90 %-nak felelt meg. A fentiek alapján levont következtetés szerint az Oroszországi Föderációban hozzávetőleg 17 000 tonna szabad összkapacitás áll rendelkezésre, amely a felülvizsgálati időszakban az uniós felhasználás mintegy 8 %-ának felelt meg. |
| --- | --- |

(45)

A kapacitáskihasználás és többletkapacitás kérdését illetően két gyártótól érkeztek adatok, és mivel a harmadikról nem áll rendelkezésre pontos információ a kapacitáskihasználással kapcsolatban, ezért esetében abból a feltételezésből lehetett kiindulni, hogy az a két másik gyártóéhoz hasonló mértékű volt, azaz a felülvizsgálati időszakban 90 %-nak felelt meg. A fentiek alapján levont következtetés szerint az Oroszországi Föderációban hozzávetőleg 17 000 tonna szabad összkapacitás áll rendelkezésre, amely a felülvizsgálati időszakban az uniós felhasználás mintegy 8 %-ának felelt meg.

3.5.   
  Következtetés

| (46) | Tekintettel arra a megállapításra, amely szerint az Oroszországi Föderációból származó export a felülvizsgálati időszakban is dömpingelt formában történt, valószínűsíthető, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése esetén folytatódna a dömping az uniós piacon. |
| --- | --- |

(46)

Tekintettel arra a megállapításra, amely szerint az Oroszországi Föderációból származó export a felülvizsgálati időszakban is dömpingelt formában történt, valószínűsíthető, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése esetén folytatódna a dömping az uniós piacon.

| (47) | Ki kell azonban emelni az alábbi megállapításokat. Először is korlátozott mértékű szabad kapacitás áll rendelkezésre az Oroszországi Föderációban, amelyet valószínűleg a rohamosan bővülő belföldi kereslet kielégítésre fognak fordítani. Másodszor, az oroszországi gyártóknak nincs kapacitása az összes kötéltípus gyártására, és ezért a verseny szempontjából korlátozott mértékű nyomást gyakorolnak az uniós piacra. Harmadszor, a három ismert exportáló gyártóból kettő rendelkezik a hasonló terméket előállító, teljes tulajdonban lévő leányvállalattal az Unió területén. Az együttműködő exportáló gyártó leányvállalatától származó adatok alapján megállapítható, hogy a leányvállalat által előállított hasonló terméket elsősorban az uniós piacon értékesítik, míg az exportáló gyártó főként az oroszországi piacon gyártja, illetve értékesíti a hasonló terméket. Az oroszországi exportáló gyártók továbbá szoros kereskedelmi kapcsolatokat tartanak fenn harmadik országok – különösképpen a FÁK-országok – piacaival, amelyek jóval nagyobb vonzerővel bírnak az oroszországi gyártók számára abból adódóan, hogy ezeken a piacokon átlagosan magasabb árakat alkalmaznak, mint az uniós piacon. Mindezek alapján megállapítható, hogy az érintett termék Oroszországi Föderációból érkező importja valószínűleg nem fog jelentős mértékben bővülni az intézkedések hatályvesztése esetén. |
| --- | --- |

(47)

Ki kell azonban emelni az alábbi megállapításokat. Először is korlátozott mértékű szabad kapacitás áll rendelkezésre az Oroszországi Föderációban, amelyet valószínűleg a rohamosan bővülő belföldi kereslet kielégítésre fognak fordítani. Másodszor, az oroszországi gyártóknak nincs kapacitása az összes kötéltípus gyártására, és ezért a verseny szempontjából korlátozott mértékű nyomást gyakorolnak az uniós piacra. Harmadszor, a három ismert exportáló gyártóból kettő rendelkezik a hasonló terméket előállító, teljes tulajdonban lévő leányvállalattal az Unió területén. Az együttműködő exportáló gyártó leányvállalatától származó adatok alapján megállapítható, hogy a leányvállalat által előállított hasonló terméket elsősorban az uniós piacon értékesítik, míg az exportáló gyártó főként az oroszországi piacon gyártja, illetve értékesíti a hasonló terméket. Az oroszországi exportáló gyártók továbbá szoros kereskedelmi kapcsolatokat tartanak fenn harmadik országok – különösképpen a FÁK-országok – piacaival, amelyek jóval nagyobb vonzerővel bírnak az oroszországi gyártók számára abból adódóan, hogy ezeken a piacokon átlagosan magasabb árakat alkalmaznak, mint az uniós piacon. Mindezek alapján megállapítható, hogy az érintett termék Oroszországi Föderációból érkező importja valószínűleg nem fog jelentős mértékben bővülni az intézkedések hatályvesztése esetén.

D.   AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA

| (48) | Több mint 30 uniós gyártó állított elő acél drótkötelet a felülvizsgálati időszakban. Ezeknek a gyártóknak a termelését (melyet az együttműködő gyártóktól begyűjtött információk, a többi uniós gyártó esetében pedig a kérelmezőtől származó adatok alapján határoztak meg) ezért uniós termelésnek lehet tekinteni az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének értelmében. |
| --- | --- |

(48)

Több mint 30 uniós gyártó állított elő acél drótkötelet a felülvizsgálati időszakban. Ezeknek a gyártóknak a termelését (melyet az együttműködő gyártóktól begyűjtött információk, a többi uniós gyártó esetében pedig a kérelmezőtől származó adatok alapján határoztak meg) ezért uniós termelésnek lehet tekinteni az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének értelmében.

| (49) | A fenti (12) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően az uniós gyártók nagy számára való tekintettel mintavételre került sor. A károkozás elemzése céljából a következő két szinten határozták a meg kármutatókat:






  — | a makroökonómiai elemeket (a termelést, a kapacitást, az értékesítési volument, a piaci részesedést, a növekedést, a foglalkoztatást, a termelékenységet, az átlagos egységárakat, a dömping nagyságát) az uniós termelés egészének szintjén elemezték az együttműködő gyártóktól begyűjtött információk, valamint az Eurostat adatai alapján, míg a többi uniós gyártó tekintetében a kérelmezőtől származó információkra támaszkodó becsült adatokat használták fel, |
| --- | --- | --- |

(49)

A fenti (12) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően az uniós gyártók nagy számára való tekintettel mintavételre került sor. A károkozás elemzése céljából a következő két szinten határozták a meg kármutatókat:

—

a makroökonómiai elemeket (a termelést, a kapacitást, az értékesítési volument, a piaci részesedést, a növekedést, a foglalkoztatást, a termelékenységet, az átlagos egységárakat, a dömping nagyságát) az uniós termelés egészének szintjén elemezték az együttműködő gyártóktól begyűjtött információk, valamint az Eurostat adatai alapján, míg a többi uniós gyártó tekintetében a kérelmezőtől származó információkra támaszkodó becsült adatokat használták fel,

| — | a mikroökonómiai elemeket (vagyis a készleteket, a béreket, a jövedelmezőséget, a beruházások megtérülését, a pénzforgalmat, a tőkebevonási képességet és a beruházásokat) a mintába felvett uniós gyártók esetében az általuk szolgáltatott, ellenőrzött információk alapján elemezték. |
| --- | --- |

—

a mikroökonómiai elemeket (vagyis a készleteket, a béreket, a jövedelmezőséget, a beruházások megtérülését, a pénzforgalmat, a tőkebevonási képességet és a beruházásokat) a mintába felvett uniós gyártók esetében az általuk szolgáltatott, ellenőrzött információk alapján elemezték.

E.   AZ UNIÓS PIAC HELYZETE

1.   Az uniós felhasználás

| (50) | Az uniós felhasználás 2009 és a felülvizsgálati időszak között 8 %-kal, 195 426 tonnáról 211 380 tonnára emelkedett. | 2009 | 2010 | 2011 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uniós felhasználás (tonna) | 195 426 | 206 940 | 213 350 | 211 380 |
| Index | 100 | 106 | 109 | 108 |

(50)

Az uniós felhasználás 2009 és a felülvizsgálati időszak között 8 %-kal, 195 426 tonnáról 211 380 tonnára emelkedett.

2009

2010

2011

Felülvizsgálati időszak

Uniós felhasználás (tonna)

195 426

206 940

213 350

211 380

Index

100

106

109

108

2.   Az Oroszországi Föderációból származó jelenlegi behozatal

2.1.   
  Az Oroszországi Föderációból származó behozatal mennyisége, piaci részesedése és ára

| (51) | Az Eurostat adatai alapján az érintett termék Oroszországi Föderációból származó behozatalának mennyisége 2 005 tonnáról 2 343 tonnára emelkedett 2009 és a felülvizsgálati időszak között. Ezek a mennyiségek még e növekedés ellenére sem érik el az Oroszországi Föderációból az utolsó vizsgálat alatt importált mennyiségeket, vagyis a 2005. évi 2 908 tonnát és a 2005. július 1-je és 2006. június 30. közötti (az utolsó felülvizsgálati időszakban) 3 323 tonnát. Ezenfelül a felülvizsgálati időszak vége óta csökkenő tendenciát mutat az Oroszországból származó behozatal (20 %-os csökkenés). |
| --- | --- |

(51)

Az Eurostat adatai alapján az érintett termék Oroszországi Föderációból származó behozatalának mennyisége 2 005 tonnáról 2 343 tonnára emelkedett 2009 és a felülvizsgálati időszak között. Ezek a mennyiségek még e növekedés ellenére sem érik el az Oroszországi Föderációból az utolsó vizsgálat alatt importált mennyiségeket, vagyis a 2005. évi 2 908 tonnát és a 2005. július 1-je és 2006. június 30. közötti (az utolsó felülvizsgálati időszakban) 3 323 tonnát. Ezenfelül a felülvizsgálati időszak vége óta csökkenő tendenciát mutat az Oroszországból származó behozatal (20 %-os csökkenés).

| (52) | Az oroszországi import piaci részesedése 2009-ben 1,03 %, a felülvizsgálati időszakban 1,11 % volt. |
| --- | --- |

(52)

Az oroszországi import piaci részesedése 2009-ben 1,03 %, a felülvizsgálati időszakban 1,11 % volt.

| (53) | A figyelembe vett időszakban az importtermékek árai folyamatosan, 12 %-kal növekedtek. | 2009 | 2010 | 2011 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import (tonna) | 2 005 | 2 197 | 2 549 | 2 343 |
| Index | 100 | 110 | 127 | 117 |
| Piaci részesedés | 1,03 % | 1,06 % | 1,19 % | 1,11 % |
| Index | 100 | 103 | 116 | 108 |
| Importár | 1 054 | 1 084 | 1 171 | 1 178 |
| Index | 100 | 103 | 111 | 112 |

(53)

A figyelembe vett időszakban az importtermékek árai folyamatosan, 12 %-kal növekedtek.

2009

2010

2011

Felülvizsgálati időszak

Import (tonna)

2 005

2 197

2 549

2 343

Index

100

110

127

117

Piaci részesedés

1,03 %

1,06 %

1,19 %

1,11 %

Index

100

103

116

108

Importár

1 054

1 084

1 171

1 178

Index

100

103

111

112

2.2.   
  Áralákínálás

| (54) | Az áralákínálás mértékét az együttműködő oroszországi gyártó dömpingellenes vámok nélkül számított exportárainak felhasználásával határozták meg, és megállapították, hogy terméktípustól függően az áralákínálás 54,7 % és 69,0 % között mozgott, és így az alákínálási különbözetek súlyozott átlaga 63,4 % volt. Az áralákínálás meghatározását azonban az azonos terméktípusok csak igen szűk köre és kis mennyisége (19,9 tonna) alapján lehetett elvégezni, tekintettel az Oroszországi Föderációból származó import alacsony volumenére, illetve az acél drótkötelek különböző típusainak nagy számára. Az alákínálási különbözetet ezért csak indikatív értéknek lehet tekintetni. |
| --- | --- |

(54)

Az áralákínálás mértékét az együttműködő oroszországi gyártó dömpingellenes vámok nélkül számított exportárainak felhasználásával határozták meg, és megállapították, hogy terméktípustól függően az áralákínálás 54,7 % és 69,0 % között mozgott, és így az alákínálási különbözetek súlyozott átlaga 63,4 % volt. Az áralákínálás meghatározását azonban az azonos terméktípusok csak igen szűk köre és kis mennyisége (19,9 tonna) alapján lehetett elvégezni, tekintettel az Oroszországi Föderációból származó import alacsony volumenére, illetve az acél drótkötelek különböző típusainak nagy számára. Az alákínálási különbözetet ezért csak indikatív értéknek lehet tekintetni.

3.   Az egyéb országokból származó behozatal

3.1.   
  Az egyéb országokból származó behozatal mennyisége, piaci részesedése és ára

| (55) | Az Oroszországi Föderációtól eltérő harmadik országokból származó behozatal 10,6 %-kal, tehát az uniós piac (+ 8 %-os) felhasználásnövekedésénél nagyobb mértékben bővült a figyelembe vett időszakban. Annak ellenére, hogy az Oroszországi Föderációtól eltérő harmadik országok növelték uniós piaci részesedésüket, az egyes szereplők piaci részesedése stabilnak tekinthető. |
| --- | --- |

(55)

Az Oroszországi Föderációtól eltérő harmadik országokból származó behozatal 10,6 %-kal, tehát az uniós piac (+ 8 %-os) felhasználásnövekedésénél nagyobb mértékben bővült a figyelembe vett időszakban. Annak ellenére, hogy az Oroszországi Föderációtól eltérő harmadik országok növelték uniós piaci részesedésüket, az egyes szereplők piaci részesedése stabilnak tekinthető.

| (56) | A felülvizsgálati időszakban a főbb exportáló országoknak a következők számítottak: Dél-Korea 16 %-os piaci részesedéssel, amelyet a Kínai Népköztársaság (1,78 %), majd Thaiföld követett hozzávetőleg 1,65 %-os piaci részesedéssel, illetve az Oroszországi Föderáció (1,11 %-os piaci részesedéssel, lásd a fentieket); míg az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése megközelítette a 60 %-ot.









  Országok/Behozatal (tonna) | 2009 | 2010 | 2011 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dél-Korea | 32 027 | 23 926 | 28 906 | 34 798 |
| Kína | 5 797 | 4 067 | 5 174 | 3 765 |
| Thaiföld | 3 673 | 3 815 | 5 348 | 3 499 |
| Más országok | 34 938 | 38 974 | 39 376 | 42 444 |
| Részösszeg
  (az Oroszországi Föderáció nélkül) | 76 435 | 70 782 | 78 804 | 84 506 |
| Oroszország | 2 005 | 2 197 | 2 548 | 2 343 |
| Teljes behozatal
  (az Oroszországi Föderációval) | 78 440 | 72 979 | 81 352 | 86 849 |

(56)

A felülvizsgálati időszakban a főbb exportáló országoknak a következők számítottak: Dél-Korea 16 %-os piaci részesedéssel, amelyet a Kínai Népköztársaság (1,78 %), majd Thaiföld követett hozzávetőleg 1,65 %-os piaci részesedéssel, illetve az Oroszországi Föderáció (1,11 %-os piaci részesedéssel, lásd a fentieket); míg az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése megközelítette a 60 %-ot.

Országok/Behozatal (tonna)

2009

2010

2011

Felülvizsgálati időszak

Dél-Korea

32 027

23 926

28 906

34 798

Kína

5 797

4 067

5 174

3 765

Thaiföld

3 673

3 815

5 348

3 499

Más országok

34 938

38 974

39 376

42 444

Részösszeg

(az Oroszországi Föderáció nélkül)

76 435

70 782

78 804

84 506

Oroszország

2 005

2 197

2 548

2 343

Teljes behozatal

(az Oroszországi Föderációval)

78 440

72 979

81 352

86 849

3.2.   
  Áralákínálás

| (57) | Az egyéb országokból származó hasonló termékek átlagos importárairól megállapítható, hogy összességében stabilak, illetve változatlanok maradtak a figyelembe vett időszakban, és átlagosan 57 %-kal kínáltak az uniós gazdasági ágazat által alkalmazott árak alá. |
| --- | --- |

(57)

Az egyéb országokból származó hasonló termékek átlagos importárairól megállapítható, hogy összességében stabilak, illetve változatlanok maradtak a figyelembe vett időszakban, és átlagosan 57 %-kal kínáltak az uniós gazdasági ágazat által alkalmazott árak alá.

4.   Az uniós gazdasági ágazat helyzete

| (58) | A Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése alapján minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, amelyek az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásolják. |
| --- | --- |

(58)

A Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése alapján minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, amelyek az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásolják.

4.1.   
  Előzetes megjegyzések

| (59) | Tekintettel arra, hogy az uniós gazdasági ágazat esetében mintavételt alkalmaztak, a kárt egyrészről az uniós gazdasági ágazat szintjén összegyűjtött információk (a (49) preambulumbekezdésben meghatározott makroökonómiai elemek), másrészről a mintába felvett uniós gyártók szintjén összegyűjtött információk (a (49) preambulumbekezdésben meghatározott mikroökonómiai elemek) alapján mérték fel. |
| --- | --- |

(59)

Tekintettel arra, hogy az uniós gazdasági ágazat esetében mintavételt alkalmaztak, a kárt egyrészről az uniós gazdasági ágazat szintjén összegyűjtött információk (a (49) preambulumbekezdésben meghatározott makroökonómiai elemek), másrészről a mintába felvett uniós gyártók szintjén összegyűjtött információk (a (49) preambulumbekezdésben meghatározott mikroökonómiai elemek) alapján mérték fel.

a)   Termelés

| (60) | Az uniós gazdasági ágazat termelése 2009 és a felülvizsgálati időszak között 6 %-kal, 214 475 tonnáról 228 368 tonnára növekedett. A 6 %-os növekedést az uniós gazdasági ágazat a felhasználás – (52) preambulumbekezdésben is említett – (+ 8 %-os) bővülése mellett érte el.









  Uniós gazdasági ágazat | 2009 | 2010 | 2011 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelt mennyiség (tonnában) | 214 475 | 223 385 | 224 559 | 228 368 |
| Index | 100 | 104 | 105 | 106 |

(60)

Az uniós gazdasági ágazat termelése 2009 és a felülvizsgálati időszak között 6 %-kal, 214 475 tonnáról 228 368 tonnára növekedett. A 6 %-os növekedést az uniós gazdasági ágazat a felhasználás – (52) preambulumbekezdésben is említett – (+ 8 %-os) bővülése mellett érte el.

Uniós gazdasági ágazat

2009

2010

2011

Felülvizsgálati időszak

Termelt mennyiség (tonnában)

214 475

223 385

224 559

228 368

Index

100

104

105

106

b)   Kapacitás és a kapacitáskihasználás mértéke

| (61) | Az uniós felhasználás (+ 8 %-os) növekedése az uniós gazdasági ágazat 6 %-os termelésbővüléséhez is hozzájárult.









  Uniós gazdasági ágazat | 2009 | 2010 | 2011 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kapacitás | 348 852 | 371 187 | 366 976 | 369 134 |
| Index | 100 | 106 | 105 | 106 |
| Kapacitáskihasználás | 61,5 % | 60,2 % | 61,2 % | 61,9 % |
| Index | 100 | 98 | 100 | 101 |

(61)

Az uniós felhasználás (+ 8 %-os) növekedése az uniós gazdasági ágazat 6 %-os termelésbővüléséhez is hozzájárult.

Uniós gazdasági ágazat

2009

2010

2011

Felülvizsgálati időszak

Kapacitás

348 852

371 187

366 976

369 134

Index

100

106

105

106

Kapacitáskihasználás

61,5 %

60,2 %

61,2 %

61,9 %

Index

100

98

100

101

c)   Értékesítési volumen

| (62) | Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene az uniós piacon 2009 és a felülvizsgálati időszak között 7 %-kal növekedett.









  Uniós gazdasági ágazat | 2009 | 2010 | 2011 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nem kapcsolt uniós vevők részére történő értékesítés (tonnában) | 116 902 | 133 824 | 131 085 | 124 524 |
| Index | 100 | 114 | 112 | 107 |

(62)

Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene az uniós piacon 2009 és a felülvizsgálati időszak között 7 %-kal növekedett.

Uniós gazdasági ágazat

2009

2010

2011

Felülvizsgálati időszak

Nem kapcsolt uniós vevők részére történő értékesítés (tonnában)

116 902

133 824

131 085

124 524

Index

100

114

112

107

d)   Piaci részesedés

| (63) | Az uniós gazdasági ágazat viszonylag állandó szinten tudta tartani piaci részesedését a figyelembe vett időszakban: 2009-ben 60 %-on, a felülvizsgálati időszakban pedig 59 %-on.









  Uniós gazdasági ágazat | 2009 | 2010 | 2011 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Piaci részesedés | 60 % | 65 % | 61 % | 59 % |
| Index | 100 | 108 | 102 | 98 |

(63)

Az uniós gazdasági ágazat viszonylag állandó szinten tudta tartani piaci részesedését a figyelembe vett időszakban: 2009-ben 60 %-on, a felülvizsgálati időszakban pedig 59 %-on.

Uniós gazdasági ágazat

2009

2010

2011

Felülvizsgálati időszak

Piaci részesedés

60 %

65 %

61 %

59 %

Index

100

108

102

98

e)   Növekedés

| (64) | 2009 és a felülvizsgálati időszak között az uniós fogyasztás 8 %-os növekedése mellett az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 7 %-kal növekedett. Ennek alapján stabilnak tekinthető az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése, annak ellenére, hogy az kismértékben csökkent, miközben az Oroszországi Föderációból származó behozatal enyhén növekedett. |
| --- | --- |

(64)

2009 és a felülvizsgálati időszak között az uniós fogyasztás 8 %-os növekedése mellett az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 7 %-kal növekedett. Ennek alapján stabilnak tekinthető az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése, annak ellenére, hogy az kismértékben csökkent, miközben az Oroszországi Föderációból származó behozatal enyhén növekedett.

f)   Foglalkoztatás

| (65) | Jóllehet a foglalkoztatás tekintetében a mintába felvett uniós gyártók esetében 5 %-os növekedés volt tapasztalható a figyelembe vett időszakban, a kérelmező teljes uniós gazdasági ágazatra vonatkozó becslése ettől eltér, és a 2009 és a felülvizsgálati időszak közötti 6 %-os csökkenés alapján negatív tendenciát jelez.









  Uniós gazdasági ágazat | 2009 | 2010 | 2011 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Foglalkoztatás | 3 763 | 3 776 | 3 688 | 3 544 |
| Index | 100 | 100 | 98 | 94 |

(65)

Jóllehet a foglalkoztatás tekintetében a mintába felvett uniós gyártók esetében 5 %-os növekedés volt tapasztalható a figyelembe vett időszakban, a kérelmező teljes uniós gazdasági ágazatra vonatkozó becslése ettől eltér, és a 2009 és a felülvizsgálati időszak közötti 6 %-os csökkenés alapján negatív tendenciát jelez.

Uniós gazdasági ágazat

2009

2010

2011

Felülvizsgálati időszak

Foglalkoztatás

3 763

3 776

3 688

3 544

Index

100

100

98

94

g)   A dömpingkülönbözet mértéke

| (66) | A (4,7 %-os) tényleges dömpingkülönbözet uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása – tekintettel arra, hogy az Oroszországi Föderációból viszonylag kis mennyiségben érkezett import és az dömpingkülönbözet aránylag alacsony mértékű – nem tekinthető jelentősnek. |
| --- | --- |

(66)

A (4,7 %-os) tényleges dömpingkülönbözet uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása – tekintettel arra, hogy az Oroszországi Föderációból viszonylag kis mennyiségben érkezett import és az dömpingkülönbözet aránylag alacsony mértékű – nem tekinthető jelentősnek.

h)   Készletek

| (67) | Az uniós gazdasági ágazat zárókészletei csökkentek 2009 és a felülvizsgálati időszak között.









  A mintába felvett gyártók | 2009 | 2010 | 2011 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészlet (tonna) | 11 723 | 10 240 | 9 813 | 10 489 |
| Index | 100 | 87 | 84 | 89 |

(67)

Az uniós gazdasági ágazat zárókészletei csökkentek 2009 és a felülvizsgálati időszak között.

A mintába felvett gyártók

2009

2010

2011

Felülvizsgálati időszak

Zárókészlet (tonna)

11 723

10 240

9 813

10 489

Index

100

87

84

89

i)   Értékesítési árak és a belföldi árakat befolyásoló tényezők

| (68) | Az uniós gazdasági ágazat értékesítési egységárai 2009 és a felülvizsgálati időszak között 8 %-kal emelkedtek. Az árak alakulása azzal áll összefüggésben, hogy az uniós gazdasági ágazat át tudta hárítani a termelési költségek (8 %-os) növekedését a felhasználókra. Emellett hatással volt az árakra, hogy az uniós gazdasági ágazat fokozatosan átállt a nagyobb keresztmetszetű acél drótkötelekre és nagyobb hangsúlyt kaptak a speciális felhasználású kötelek.









  A mintába felvett gyártók | 2009 | 2010 | 2011 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos értékesítési árak az EU-ban (EUR/tonna) | 3 625 | 3 658 | 3 809 | 3 911 |
| Index | 100 | 101 | 105 | 108 |

(68)

Az uniós gazdasági ágazat értékesítési egységárai 2009 és a felülvizsgálati időszak között 8 %-kal emelkedtek. Az árak alakulása azzal áll összefüggésben, hogy az uniós gazdasági ágazat át tudta hárítani a termelési költségek (8 %-os) növekedését a felhasználókra. Emellett hatással volt az árakra, hogy az uniós gazdasági ágazat fokozatosan átállt a nagyobb keresztmetszetű acél drótkötelekre és nagyobb hangsúlyt kaptak a speciális felhasználású kötelek.

A mintába felvett gyártók

2009

2010

2011

Felülvizsgálati időszak

Átlagos értékesítési árak az EU-ban (EUR/tonna)

3 625

3 658

3 809

3 911

Index

100

101

105

108

j)   Bérek

| (69) | 2009 és a felülvizsgálati időszak között a teljes munkaidős egyenértékre számított átlagbér a figyelembe vett időszakban 20 %-kal növekedett. Néhány mintába felvett vállalatnál szerkezeti átalakításokat hajtottak végre, ami azzal járt, hogy a szellemi foglalkozásúak és a fizikai munkát végzők közötti arány megváltozott az előbbiek javára, ami megmutatkozik az egy alkalmazottra jutó átlagos bérköltségek emelkedésében.









  A mintába felvett gyártók | 2009 | 2010 | 2011 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes munkaidős egyenértékre számított bérek (EUR) | 42 393 | 45 174 | 48 718 | 51 052 |
| Index | 100 | 107 | 115 | 120 |

(69)

2009 és a felülvizsgálati időszak között a teljes munkaidős egyenértékre számított átlagbér a figyelembe vett időszakban 20 %-kal növekedett. Néhány mintába felvett vállalatnál szerkezeti átalakításokat hajtottak végre, ami azzal járt, hogy a szellemi foglalkozásúak és a fizikai munkát végzők közötti arány megváltozott az előbbiek javára, ami megmutatkozik az egy alkalmazottra jutó átlagos bérköltségek emelkedésében.

A mintába felvett gyártók

2009

2010

2011

Felülvizsgálati időszak

Teljes munkaidős egyenértékre számított bérek (EUR)

42 393

45 174

48 718

51 052

Index

100

107

115

120

k)   Termelékenység

| (70) | Az uniós gazdasági ágazatban foglalkoztatottak teljes munkaidős egyenértékben mért éves teljesítményében kifejezett termelékenysége a figyelembe vett időszakban ingadozó volt: 2010-ben csökkent, majd 2011-ben és a felülvizsgálati időszakban ismét nőtt.









  Uniós gazdasági ágazat | 2009 | 2010 | 2011 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelékenység | 58 | 52 | 53 | 55 |
| Index | 100 | 88 | 90 | 94 |

(70)

Az uniós gazdasági ágazatban foglalkoztatottak teljes munkaidős egyenértékben mért éves teljesítményében kifejezett termelékenysége a figyelembe vett időszakban ingadozó volt: 2010-ben csökkent, majd 2011-ben és a felülvizsgálati időszakban ismét nőtt.

Uniós gazdasági ágazat

2009

2010

2011

Felülvizsgálati időszak

Termelékenység

58

52

53

55

Index

100

88

90

94

l)   Beruházások és tőkebevonási képesség

| (71) | Az acél drótkötelekkel kapcsolatos beruházások 271 %-kal nőttek a figyelembe vett időszakban, nagy jelentőséggel bírtak és a felülvizsgálati időszakban mintegy 16 millió EUR-t tettek ki. A mintába felvett gyártóknak nem okozott nehézséget, hogy a figyelembe vett időszakban tőkét vonjanak be. A beruházások jelentős hányadát ráadásul a saját maguk által megtermelt pénzforgalomból tudták finanszírozni.









  A mintába felvett gyártók | 2009 | 2010 | 2011 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beruházások (1 000 EUR) | 5 845 | 6 025 | 12 656 | 15 839 |
| Index | 100 | 103 | 217 | 271 |

(71)

Az acél drótkötelekkel kapcsolatos beruházások 271 %-kal nőttek a figyelembe vett időszakban, nagy jelentőséggel bírtak és a felülvizsgálati időszakban mintegy 16 millió EUR-t tettek ki. A mintába felvett gyártóknak nem okozott nehézséget, hogy a figyelembe vett időszakban tőkét vonjanak be. A beruházások jelentős hányadát ráadásul a saját maguk által megtermelt pénzforgalomból tudták finanszírozni.

A mintába felvett gyártók

2009

2010

2011

Felülvizsgálati időszak

Beruházások (1 000 EUR)

5 845

6 025

12 656

15 839

Index

100

103

217

271

m)   Jövedelmezőség az uniós piacon

| (72) | A mintába felvett gyártók a figyelembe vett időszakban végig nyereségesek voltak. A 2009 és a felülvizsgálati időszak között elért nyereség a 2009-hez képest bekövetkezett csökkenés ellenére meghaladta az eredeti vizsgálatban célként kitűzött 5 %-os nyereségarányt.









  A mintába felvett gyártók | 2009 | 2010 | 2011 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jövedelmezőség az uniós piacon | 14,8 % | 10,1 % | 10,6 % | 10,6 % |
| Index | 100 | 68 | 72 | 72 |

(72)

A mintába felvett gyártók a figyelembe vett időszakban végig nyereségesek voltak. A 2009 és a felülvizsgálati időszak között elért nyereség a 2009-hez képest bekövetkezett csökkenés ellenére meghaladta az eredeti vizsgálatban célként kitűzött 5 %-os nyereségarányt.

A mintába felvett gyártók

2009

2010

2011

Felülvizsgálati időszak

Jövedelmezőség az uniós piacon

14,8 %

10,1 %

10,6 %

10,6 %

Index

100

68

72

72

n)   A beruházások megtérülése

| (73) | A beruházások megtérülése, azaz az acél drótkötelekkel kapcsolatos tevékenységek teljes nyeresége az acél drótkötelek gyártásához közvetlenül és közvetve kapcsolódó eszközök nettó könyv szerinti értékének százalékában kifejezve, a figyelembe vett időszak egészét tekintve lényegében a fenti jövedelmezőségi tendenciát követte. A csökkenés ellenére a mutató továbbra is meglehetősen magas értéket jelez.









  A mintába felvett gyártók | 2009 | 2010 | 2011 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beruházások megtérülése | 37,7 % | 23,4 % | 25 % | 23 % |
| Index | 100 | 62 | 66 | 61 |

(73)

A beruházások megtérülése, azaz az acél drótkötelekkel kapcsolatos tevékenységek teljes nyeresége az acél drótkötelek gyártásához közvetlenül és közvetve kapcsolódó eszközök nettó könyv szerinti értékének százalékában kifejezve, a figyelembe vett időszak egészét tekintve lényegében a fenti jövedelmezőségi tendenciát követte. A csökkenés ellenére a mutató továbbra is meglehetősen magas értéket jelez.

A mintába felvett gyártók

2009

2010

2011

Felülvizsgálati időszak

Beruházások megtérülése

37,7 %

23,4 %

25 %

23 %

Index

100

62

66

61

o)   Pénzforgalom

| (74) | A 2009 és a felülvizsgálati időszak között jelentkezett csökkenések ellenére a pénzforgalom összességében erősen pozitív maradt: a figyelembe vett időszak egészét tekintve bizonyos mértékben követi a jövedelmezőségi tendenciát.









  A mintába felvett gyártók | 2009 | 2010 | 2011 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pénzforgalom (1 000 EUR) | 57 545 | 40 640 | 38 297 | 43 380 |
| Index | 100 | 71 | 67 | 75 |

(74)

A 2009 és a felülvizsgálati időszak között jelentkezett csökkenések ellenére a pénzforgalom összességében erősen pozitív maradt: a figyelembe vett időszak egészét tekintve bizonyos mértékben követi a jövedelmezőségi tendenciát.

A mintába felvett gyártók

2009

2010

2011

Felülvizsgálati időszak

Pénzforgalom (1 000 EUR)

57 545

40 640

38 297

43 380

Index

100

71

67

75

p)   A korábbi dömping hatásainak leküzdése

| (75) | A mutatók többsége azt jelzi, hogy az uniós gazdasági ágazat átalakította gyártóberendezéseit annak érdekében, hogy alkalmazkodjon az új gazdasági környezethez és képes legyen megragadni az uniós és Unión kívüli piacokon kínálkozó lehetőségeket olyan szegmensekben, ahol magas haszonkulcs érhető el. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági és pénzügyi helyzetének a dömpingellenes intézkedések 2001. évi bevezetését követően tapasztalt javulása bizonyítékként szolgál arra, hogy az intézkedések eredményesek és az uniós gazdasági ágazat kiheverte a korábbi dömping hatásait. |
| --- | --- |

(75)

A mutatók többsége azt jelzi, hogy az uniós gazdasági ágazat átalakította gyártóberendezéseit annak érdekében, hogy alkalmazkodjon az új gazdasági környezethez és képes legyen megragadni az uniós és Unión kívüli piacokon kínálkozó lehetőségeket olyan szegmensekben, ahol magas haszonkulcs érhető el. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági és pénzügyi helyzetének a dömpingellenes intézkedések 2001. évi bevezetését követően tapasztalt javulása bizonyítékként szolgál arra, hogy az intézkedések eredményesek és az uniós gazdasági ágazat kiheverte a korábbi dömping hatásait.

4.2.   
  Következtetés

| (76) | A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat többé-kevésbé meg tudta őrizni piaci részesedését, az árak 8 %-kal emelkedtek, a készletek elfogadható szinten maradtak, míg a termelés volumene és a felhasználás növekedett. Az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban végig nyereséges volt, jóllehet a nyereség a felülvizsgálati időszakban csökkent 2009-hez képest. A fentiekre tekintettel megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazatot a figyelembe vett időszakban nem érte jelentős kár. |
| --- | --- |

(76)

A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat többé-kevésbé meg tudta őrizni piaci részesedését, az árak 8 %-kal emelkedtek, a készletek elfogadható szinten maradtak, míg a termelés volumene és a felhasználás növekedett. Az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban végig nyereséges volt, jóllehet a nyereség a felülvizsgálati időszakban csökkent 2009-hez képest. A fentiekre tekintettel megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazatot a figyelembe vett időszakban nem érte jelentős kár.

F.   A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

| (77) | A vizsgálat kiterjedt annak elemzésére is, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető-e a jelentős kár megismétlődése. Megállapítást nyert, hogy ez feltehetően nem fog bekövetkezni, mégpedig az alábbiakban ismertetett okok miatt. |
| --- | --- |

(77)

A vizsgálat kiterjedt annak elemzésére is, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető-e a jelentős kár megismétlődése. Megállapítást nyert, hogy ez feltehetően nem fog bekövetkezni, mégpedig az alábbiakban ismertetett okok miatt.

| (78) | Az (54) preambulumbekezdésben kiemeltek szerint az Oroszországi Föderációból származó importtermékek árai alákínáltak az uniós áraknak. A megfeleltethető terméktípusok kis mennyisége miatt azonban a jelenlegi alákínálási különbözet csak indikatív adatnak tekinthető. |
| --- | --- |

(78)

Az (54) preambulumbekezdésben kiemeltek szerint az Oroszországi Föderációból származó importtermékek árai alákínáltak az uniós áraknak. A megfeleltethető terméktípusok kis mennyisége miatt azonban a jelenlegi alákínálási különbözet csak indikatív adatnak tekinthető.

| (79) | Ahogyan az az (51) preambulumbekezdésben is szerepel, 2009-ben 2 005 tonnát, a felülvizsgálati időszakban 2 343 tonnát tett ki az érintett termék Oroszországi Föderációból származó behozatala, amely mennyiségek 1,03 %-os, illetve 1,11 %-os piaci részesedésnek felelnek meg. |
| --- | --- |

(79)

Ahogyan az az (51) preambulumbekezdésben is szerepel, 2009-ben 2 005 tonnát, a felülvizsgálati időszakban 2 343 tonnát tett ki az érintett termék Oroszországi Föderációból származó behozatala, amely mennyiségek 1,03 %-os, illetve 1,11 %-os piaci részesedésnek felelnek meg.

| (80) | A (43) és a (45) preambulumbekezdésben ismertetteknek megfelelően a becslések szerint az Oroszországban rendelkezésre álló összkapacitás hozzávetőleg 158 000 tonnára tehető, szemben az utolsó vizsgálat becslésével, amely a teljes uniós felhasználással közel megegyező mértékű, nevezetesen 220 000 tonnás összkapacitást mutatott. Ráadásul úgy tűnik, hogy jelenleg csak korlátozott mértékben állnak rendelkezésre szabad kapacitások. |
| --- | --- |

(80)

A (43) és a (45) preambulumbekezdésben ismertetteknek megfelelően a becslések szerint az Oroszországban rendelkezésre álló összkapacitás hozzávetőleg 158 000 tonnára tehető, szemben az utolsó vizsgálat becslésével, amely a teljes uniós felhasználással közel megegyező mértékű, nevezetesen 220 000 tonnás összkapacitást mutatott. Ráadásul úgy tűnik, hogy jelenleg csak korlátozott mértékben állnak rendelkezésre szabad kapacitások.

| (81) | Az utolsó vizsgálat megállapítása szerint az oroszországi piac nem képes felszívni a kínálatot. Ahogy az a (36) preambulumbekezdésben is szerepel, jelentős – a figyelembe vett időszak tekintetében 38 %-os – növekedés tapasztalható jelenleg az acél drótkötelek oroszországi belföldi felhasználása terén. A nyilvánosság számára hozzáférhető gazdasági előrejelzések ráadásul az elkövetkezendő évekre erőteljes GDP-növekedést valószínűsítenek az Oroszországi Föderációban. Az oroszországi szabad kapacitásokat ezért – a (45) preambulumbekezdésben említettek szerint – előreláthatólag a bővülő belföldi piac fogja lekötni, mivel az oroszországi árak hozzávetőleg 11 %-kal magasabbak az Unióba irányuló export árainál. Ezenfelül az Oroszországból egyéb piacokra, nevezetesen a FÁK-országokba irányuló export során alkalmazott árak átlagosan 5,6 %-kal meghaladják az Unióba irányuló export árait. Nem valószínű tehát, hogy a szabad kapacitások jelentős részét az uniós piacra összpontosítanák, vagy hogy a jelenleg az előnyösebb belföldi és/vagy FÁK-piacokra irányuló értékesítés számottevő részét az uniós piacra irányítanák át. |
| --- | --- |

(81)

Az utolsó vizsgálat megállapítása szerint az oroszországi piac nem képes felszívni a kínálatot. Ahogy az a (36) preambulumbekezdésben is szerepel, jelentős – a figyelembe vett időszak tekintetében 38 %-os – növekedés tapasztalható jelenleg az acél drótkötelek oroszországi belföldi felhasználása terén. A nyilvánosság számára hozzáférhető gazdasági előrejelzések ráadásul az elkövetkezendő évekre erőteljes GDP-növekedést valószínűsítenek az Oroszországi Föderációban. Az oroszországi szabad kapacitásokat ezért – a (45) preambulumbekezdésben említettek szerint – előreláthatólag a bővülő belföldi piac fogja lekötni, mivel az oroszországi árak hozzávetőleg 11 %-kal magasabbak az Unióba irányuló export árainál. Ezenfelül az Oroszországból egyéb piacokra, nevezetesen a FÁK-országokba irányuló export során alkalmazott árak átlagosan 5,6 %-kal meghaladják az Unióba irányuló export árait. Nem valószínű tehát, hogy a szabad kapacitások jelentős részét az uniós piacra összpontosítanák, vagy hogy a jelenleg az előnyösebb belföldi és/vagy FÁK-piacokra irányuló értékesítés számottevő részét az uniós piacra irányítanák át.

| (82) | A fentiek alapján kijelenthető, hogy az Oroszországi Föderációból származó behozatallal szembeni intézkedések hatályon kívül helyezése minden bizonnyal nem vezetne az uniós gazdasági ágazat egészét érintő jelentős kár megismétlődéséhez. |
| --- | --- |

(82)

A fentiek alapján kijelenthető, hogy az Oroszországi Föderációból származó behozatallal szembeni intézkedések hatályon kívül helyezése minden bizonnyal nem vezetne az uniós gazdasági ágazat egészét érintő jelentős kár megismétlődéséhez.

G.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (83) | A fentiekre tekintettel az alaprendelet 9. cikke (2) bekezdésének, valamint 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően hatályon kívül kell helyezni az Oroszországi Föderációból származó acél drótkötelek behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedéseket, és meg kell szüntetni a jelenlegi eljárást. |
| --- | --- |

(83)

A fentiekre tekintettel az alaprendelet 9. cikke (2) bekezdésének, valamint 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően hatályon kívül kell helyezni az Oroszországi Föderációból származó acél drótkötelek behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedéseket, és meg kell szüntetni a jelenlegi eljárást.

| (84) | Minden felet tájékoztattak azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság az Oroszországi Föderációból származó behozatalra vonatkozó meglévő intézkedések megszüntetését szándékozza javasolni. A felek lehetőséget kaptak arra is, hogy a fentiek közzétételét követő adott időszakon belül megtegyék észrevételeiket. Egy érdekelt fél nyújtott be észrevételeket, illetve kérelmezett meghallgatást, amelyre a meghallgató tisztviselő jelenlétében sor került, |
| --- | --- |

(84)

Minden felet tájékoztattak azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság az Oroszországi Föderációból származó behozatalra vonatkozó meglévő intézkedések megszüntetését szándékozza javasolni. A felek lehetőséget kaptak arra is, hogy a fentiek közzétételét követő adott időszakon belül megtegyék észrevételeiket. Egy érdekelt fél nyújtott be észrevételeket, illetve kérelmezett meghallgatást, amelyre a meghallgató tisztviselő jelenlétében sor került,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az Oroszországi Föderációból származó, jelenleg az ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 és ex 7312 10 98 KN-kódok alá besorolt, 3 mm-t meghaladó legnagyobb keresztmetszetű, szerelvényekkel rendelkező vagy szerelvények nélküli acélkötél és -kábel – ideértve a zárt sodrású kötelet is, de a rozsdamentes acélkötelet és -kábelt nem – behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatályukat vesztik, és az említett termék behozatalára vonatkozó eljárás megszűnik.

2. cikk

Az 1225/2009/EK rendelet 11. cikke (2) bekezdése alapján indított, az Oroszországi Föderációból származó és jelenleg az ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 és ex 7312 10 98 KN-kódok alá besorolt, 3 mm-t meghaladó legnagyobb keresztmetszetű, szerelvényekkel rendelkező vagy szerelvények nélküli acélkötél és -kábel – ideértve a zárt sodrású kötelet is, de a rozsdamentes acélkötelet és -kábelt nem – behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálata megszűnik.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. december 12-én.

a Tanács részéről

az elnök

J. NEVEROVIC

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  HL L 211., 2001.8.4., 1. o.

2

(3)  HL L 285., 2007.10.31., 52. o.

3

(4)  HL L 285., 2007.10.31., 1. o.

4

(5)  HL L 36., 2012.2.9., 1. o.

5

(6)  HL C 330., 2012.10.27., 5. o.

6

(7)  A Prommetiz (fémárugyártók oroszországi szövetsége) által szolgáltatott adatok alapján.

7

---

| 17.12.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 338/11 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 338/11

---

A TANÁCS 1343/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2013. december 12.)

a Kínai Népköztársaságból származó peroxoszulfátokra (perszulfátok) behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére és 11. cikke (2), (5) és (6) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,

mivel:

A.   AZ ELJÁRÁS

1.   Hatályos intézkedések

| (1) | A Tanács az 1184/2007/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (Kína), Tajvanról és az Amerikai Egyesült Államokból származó perszulfátok behozatalára (a továbbiakban: eredeti vizsgálat és eredeti intézkedések). A Kínára vonatkozó intézkedés valamennyi vállalat tekintetében 71,8 %-os értékvám formájában valósult meg, kivéve két kínai exportáló gyártót, amelyek esetében egyedi vámtételeket állapítottak meg. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács az 1184/2007/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (Kína), Tajvanról és az Amerikai Egyesült Államokból származó perszulfátok behozatalára (a továbbiakban: eredeti vizsgálat és eredeti intézkedések). A Kínára vonatkozó intézkedés valamennyi vállalat tekintetében 71,8 %-os értékvám formájában valósult meg, kivéve két kínai exportáló gyártót, amelyek esetében egyedi vámtételeket állapítottak meg.

2.   A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

| (2) | A Bizottság 2012. október 10-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés (a továbbiakban: eljárás megindításáról szóló értesítés) (3) útján bejelentette a Kínából származó perszulfátok behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindítását. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság 2012. október 10-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés (a továbbiakban: eljárás megindításáról szóló értesítés) (3) útján bejelentette a Kínából származó perszulfátok behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindítását.

| (3) | A vizsgálat megindítására a teljes uniós perszulfátgyártás 100 %-át képviselő két uniós gyártó, a RheinPerChemie GmbH & Co. KG és a United Initiators GmbH & Co. KG (a továbbiakban: kérelmezők) által benyújtott megalapozott kérelmet követően került sor. |
| --- | --- |

(3)

A vizsgálat megindítására a teljes uniós perszulfátgyártás 100 %-át képviselő két uniós gyártó, a RheinPerChemie GmbH & Co. KG és a United Initiators GmbH & Co. KG (a továbbiakban: kérelmezők) által benyújtott megalapozott kérelmet követően került sor.

| (4) | A kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot érő kár megismétlődését eredményezné. |
| --- | --- |

(4)

A kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot érő kár megismétlődését eredményezné.

3.   A vizsgálat

3.1.   Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (5) | A dömping folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2011. október 1-jétől2012. szeptember 30-ig tartó időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2009. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra vonatkozott (a továbbiakban: figyelembe vett időszak). |
| --- | --- |

(5)

A dömping folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2011. október 1-jétől2012. szeptember 30-ig tartó időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2009. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra vonatkozott (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).

3.2.   A vizsgálatban érintett felek

| (6) | A Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette a kérelmezőket, a kínai exportáló gyártókat, a kapcsolatban nem álló, de érintett importőröket és felhasználókat, a potenciális analóg országok gyártóit, valamint Kína képviselőit. Az érdekeltek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, vagy szóbeli meghallgatást kérjenek. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette a kérelmezőket, a kínai exportáló gyártókat, a kapcsolatban nem álló, de érintett importőröket és felhasználókat, a potenciális analóg országok gyártóit, valamint Kína képviselőit. Az érdekeltek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, vagy szóbeli meghallgatást kérjenek.

| (7) | Tekintettel a vizsgálatban részt vevő kínai exportáló gyártók és független uniós importőrök potenciálisan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikke szerint mintavételt irányoztak elő. A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – az alaprendelet 17. cikkével összhangban felkérte a fenti feleket, hogy a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés közzétételét követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben kért információkat. |
| --- | --- |

(7)

Tekintettel a vizsgálatban részt vevő kínai exportáló gyártók és független uniós importőrök potenciálisan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikke szerint mintavételt irányoztak elő. A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – az alaprendelet 17. cikkével összhangban felkérte a fenti feleket, hogy a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés közzétételét követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben kért információkat.

| (8) | A felkérést követően egyetlen importőr sem jelentkezett. |
| --- | --- |

(8)

A felkérést követően egyetlen importőr sem jelentkezett.

| (9) | A kínai exportáló gyártók közül csak egy válaszolt a kérdőívre. Ennélfogva az exportáló gyártók tekintetében nem volt szükség mintavételre. |
| --- | --- |

(9)

A kínai exportáló gyártók közül csak egy válaszolt a kérdőívre. Ennélfogva az exportáló gyártók tekintetében nem volt szükség mintavételre.

| (10) | A Bizottság kérdőívet küldött valamennyi ismert érintett félnek és azoknak, akik az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül jelentkeztek. A kérdőíveket a két uniós gyártó, egy kínai exportáló gyártó és a lehetséges analóg országnak tekintett Törökország egy gyártója küldte vissza. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság kérdőívet küldött valamennyi ismert érintett félnek és azoknak, akik az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül jelentkeztek. A kérdőíveket a két uniós gyártó, egy kínai exportáló gyártó és a lehetséges analóg országnak tekintett Törökország egy gyártója küldte vissza.

| (11) | A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a dömping és ebből eredően az uniós érdeket ért kár folytatódása vagy valószínű megismétlődése meghatározásához szükségesnek ítélt. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásra:






  a) | Uniós gyártók







  — | RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Németország |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a dömping és ebből eredően az uniós érdeket ért kár folytatódása vagy valószínű megismétlődése meghatározásához szükségesnek ítélt. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásra:

a)

Uniós gyártók

—

RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Németország

| — | United Initiators GmbH & Co. KG, Németország |
| --- | --- |

—

United Initiators GmbH & Co. KG, Németország

| b) | Kínai exportáló gyártó |
| --- | --- |

b)

Kínai exportáló gyártó

United Initiators (Shanghai) Co. Ltd., Sanghaj (4)

B.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

| (12) | Az érintett termék az eredeti vizsgálat tárgyát képező termékkel azonos, vagyis a jelenleg a 2833 40 00 és ex 2842 90 80 KN-kód alá tartozó peroxoszulfátok (perszulfátok), beleértve a kálium-peroximonoszulfátot (érintett termék). |
| --- | --- |

(12)

Az érintett termék az eredeti vizsgálat tárgyát képező termékkel azonos, vagyis a jelenleg a 2833 40 00 és ex 2842 90 80 KN-kód alá tartozó peroxoszulfátok (perszulfátok), beleértve a kálium-peroximonoszulfátot (érintett termék).

| (13) | Az érintett terméket reakcióindítóként vagy oxidálószerként használják számos esetben. Néhány esetben használják polimerek gyártásához polimerizálási iniciátorként, nyomtatott áramkörök gyártása során maratóanyagként, hajápolásban, írtelenítés során, papírgyártásban, illetve fogsortisztítóként, valamint fertőtlenítőszerként. |
| --- | --- |

(13)

Az érintett terméket reakcióindítóként vagy oxidálószerként használják számos esetben. Néhány esetben használják polimerek gyártásához polimerizálási iniciátorként, nyomtatott áramkörök gyártása során maratóanyagként, hajápolásban, írtelenítés során, papírgyártásban, illetve fogsortisztítóként, valamint fertőtlenítőszerként.

| (14) | A vizsgálat megerősítette, hogy az eredeti vizsgálathoz hasonlóan az érintett termék, valamint a kínai belföldi piacon gyártott és értékesített termék, továbbá az uniós ipar által gyártott és az uniós piacon értékesített termék alapvető fizikai és műszaki jellemzői, valamint felhasználási formái megegyeznek, és ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) értelmében hasonló terméknek minősülnek. |
| --- | --- |

(14)

A vizsgálat megerősítette, hogy az eredeti vizsgálathoz hasonlóan az érintett termék, valamint a kínai belföldi piacon gyártott és értékesített termék, továbbá az uniós ipar által gyártott és az uniós piacon értékesített termék alapvető fizikai és műszaki jellemzői, valamint felhasználási formái megegyeznek, és ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) értelmében hasonló terméknek minősülnek.

C.   A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK ÉS MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

1.   Általános észrevételek

| (15) | Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint megvizsgálták, hogy folyamatban van-e dömping, és hogy a Kínából származó adott behozatalra vonatkozó hatályos intézkedések esetleges megszűnése után lehet-e számítani a dömping folytatására vagy megismétlődésére. |
| --- | --- |

(15)

Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint megvizsgálták, hogy folyamatban van-e dömping, és hogy a Kínából származó adott behozatalra vonatkozó hatályos intézkedések esetleges megszűnése után lehet-e számítani a dömping folytatására vagy megismétlődésére.

| (16) | A (9) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően mindössze egy kínai exportáló gyártó működött együtt a vizsgálatban, ez a gyártó azonban a felülvizsgálati időszak alatt az érintett termékből nem exportált az Európai Unióba. Amint az alábbi (22) preambulumbekezdésben említést nyer, és az (51)–(53) preambulumbekezdésekben szereplő további részletekből kiderül, a vizsgálat feltárta, hogy a felülvizsgálati időszak alatt a Kínából érkező valamennyi behozatal lényegében egyetlen exportőrtől származott, amelyről az eredeti vizsgálatban megállapították, hogy nem folytat dömpinget, és amelyet a jelenlegi felülvizsgálat nem érint. Ezért ebben az esetben dömpingre vonatkozó vizsgálatra nem volt lehetőség. |
| --- | --- |

(16)

A (9) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően mindössze egy kínai exportáló gyártó működött együtt a vizsgálatban, ez a gyártó azonban a felülvizsgálati időszak alatt az érintett termékből nem exportált az Európai Unióba. Amint az alábbi (22) preambulumbekezdésben említést nyer, és az (51)–(53) preambulumbekezdésekben szereplő további részletekből kiderül, a vizsgálat feltárta, hogy a felülvizsgálati időszak alatt a Kínából érkező valamennyi behozatal lényegében egyetlen exportőrtől származott, amelyről az eredeti vizsgálatban megállapították, hogy nem folytat dömpinget, és amelyet a jelenlegi felülvizsgálat nem érint. Ezért ebben az esetben dömpingre vonatkozó vizsgálatra nem volt lehetőség.

2.   A behozatal alakulása az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén

| (17) | Annak megállapítására, hogy mennyire valószínű a dömping megismétlődése, az együttműködő kínai exportáló gyártó által szolgáltatott információkat, az alaprendelet 18. cikke alapján gyűjtött adatokat, valamint a nem együttműködő exportáló gyártók tekintetében rendelkezésre álló tényeket vették figyelembe. A rendelkezésre álló tények a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemből, az Amerikai Egyesült Államok által 2013 márciusában megindított hatályvesztési felülvizsgálat keretében közzétett információkból (5), a Bizottság számára elérhető statisztikai adatokból – tehát a tagállamok által az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése szerint havonta szolgáltatott adatokból (a továbbiakban: a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis) –, valamint az Eurostat importra vonatkozó adataiból származtak. |
| --- | --- |

(17)

Annak megállapítására, hogy mennyire valószínű a dömping megismétlődése, az együttműködő kínai exportáló gyártó által szolgáltatott információkat, az alaprendelet 18. cikke alapján gyűjtött adatokat, valamint a nem együttműködő exportáló gyártók tekintetében rendelkezésre álló tényeket vették figyelembe. A rendelkezésre álló tények a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemből, az Amerikai Egyesült Államok által 2013 márciusában megindított hatályvesztési felülvizsgálat keretében közzétett információkból (5), a Bizottság számára elérhető statisztikai adatokból – tehát a tagállamok által az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése szerint havonta szolgáltatott adatokból (a továbbiakban: a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis) –, valamint az Eurostat importra vonatkozó adataiból származtak.

a)   A Kínából és harmadik országokból az Unióba irányuló import árai és volumene

| (18) | A vizsgálatban rendelkezésre álló adatok rámutattak, hogy a felülvizsgálati időszak alatt a Kínából érkező valamennyi behozatal lényegében egyetlen exportőrtől származott, amelyről az eredeti vizsgálatban megállapították, hogy nem folytat dömpinget (6). Az említett a behozatalokra tehát nem vonatkoznak dömpingellenes intézkedések. A megnevezett időszakban az említett behozatalok árai az uniós gazdasági ágazat árai alatt maradtak. |
| --- | --- |

(18)

A vizsgálatban rendelkezésre álló adatok rámutattak, hogy a felülvizsgálati időszak alatt a Kínából érkező valamennyi behozatal lényegében egyetlen exportőrtől származott, amelyről az eredeti vizsgálatban megállapították, hogy nem folytat dömpinget (6). Az említett a behozatalokra tehát nem vonatkoznak dömpingellenes intézkedések. A megnevezett időszakban az említett behozatalok árai az uniós gazdasági ágazat árai alatt maradtak.

| (19) | Annak ellenére, hogy a figyelembe vett időszakban 29 %-kal emelkedtek az Unióba irányuló kínai behozatal árai, azok továbbra is alacsonyak voltak, és a felülvizsgálati időszakban alákínáltak az uniós gazdasági ágazatban alkalmazott árnak. Az uniós gazdasági ágazat uniós piacon alkalmazott értékesítési árai ugyancsak növekedtek, ennek mértéke azonban kevésbé jelentős, mindössze 7 % volt. |
| --- | --- |

(19)

Annak ellenére, hogy a figyelembe vett időszakban 29 %-kal emelkedtek az Unióba irányuló kínai behozatal árai, azok továbbra is alacsonyak voltak, és a felülvizsgálati időszakban alákínáltak az uniós gazdasági ágazatban alkalmazott árnak. Az uniós gazdasági ágazat uniós piacon alkalmazott értékesítési árai ugyancsak növekedtek, ennek mértéke azonban kevésbé jelentős, mindössze 7 % volt.

| (20) | A jelenlegi dömpingellenes intézkedések által érintett egyetlen együttműködő kínai exportőr a felülvizsgálati időszak alatt az érintett terméket nem exportálta az Unióba. A vizsgálat azonban kimutatta, hogy ez az exportőr harmadik országokba dömpingelt áron exportált, és árai még a Kínából az uniós piacra irányuló jelenlegi behozatal árainál is alacsonyabbak voltak. Ez azt jelzi, hogy a kínai exportőrök továbbra is dömpinget folytatnak, áraik pedig alacsonyak. |
| --- | --- |

(20)

A jelenlegi dömpingellenes intézkedések által érintett egyetlen együttműködő kínai exportőr a felülvizsgálati időszak alatt az érintett terméket nem exportálta az Unióba. A vizsgálat azonban kimutatta, hogy ez az exportőr harmadik országokba dömpingelt áron exportált, és árai még a Kínából az uniós piacra irányuló jelenlegi behozatal árainál is alacsonyabbak voltak. Ez azt jelzi, hogy a kínai exportőrök továbbra is dömpinget folytatnak, áraik pedig alacsonyak.

| (21) | Az uniós piacot hozzávetőleg az egyenként 8 % és 10 % közötti piaci részesedéssel rendelkező három országból – Kínából, Törökországból és az Egyesült Államokból – származó behozatal, valamint hozzávetőleg 65–75 %-os piaci részesedéssel rendelkező két uniós gyártó látja el. A vizsgálat rámutatott arra, hogy az Egyesült Államok továbbra is jelen volt az uniós piacon, és a felülvizsgálati időszak alatt az onnan származó import a teljes behozatal hozzávetőleg egyharmadát képviselte. Az Egyesült Államok importárai átlagosan 10 %-kal haladták meg a Kínából származó behozatal árait. Ez a megállapítás, valamint az uniós árak tekintetében megfigyelt áralákínálás arra utal, hogy a kínai behozatal továbbra is leszorítja az Unión belüli értékesítési árakat. |
| --- | --- |

(21)

Az uniós piacot hozzávetőleg az egyenként 8 % és 10 % közötti piaci részesedéssel rendelkező három országból – Kínából, Törökországból és az Egyesült Államokból – származó behozatal, valamint hozzávetőleg 65–75 %-os piaci részesedéssel rendelkező két uniós gyártó látja el. A vizsgálat rámutatott arra, hogy az Egyesült Államok továbbra is jelen volt az uniós piacon, és a felülvizsgálati időszak alatt az onnan származó import a teljes behozatal hozzávetőleg egyharmadát képviselte. Az Egyesült Államok importárai átlagosan 10 %-kal haladták meg a Kínából származó behozatal árait. Ez a megállapítás, valamint az uniós árak tekintetében megfigyelt áralákínálás arra utal, hogy a kínai behozatal továbbra is leszorítja az Unión belüli értékesítési árakat.

| (22) | A fenti (18) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a felülvizsgálati időszak alatt a Kínából érkező behozatal egyetlen exportőrtől származott, amelyről az eredeti vizsgálatban megállapították, hogy nem folytat dömpinget. Az említett behozatalok volumene 2009 és a felülvizsgálati időszak között 24 %-kal emelkedett, ezzel ugyanebben az időszakban a teljes uniós felhasználásból képviselt piaci részesedés 8 %-ról 9,6 %-ra nőtt. |
| --- | --- |

(22)

A fenti (18) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a felülvizsgálati időszak alatt a Kínából érkező behozatal egyetlen exportőrtől származott, amelyről az eredeti vizsgálatban megállapították, hogy nem folytat dömpinget. Az említett behozatalok volumene 2009 és a felülvizsgálati időszak között 24 %-kal emelkedett, ezzel ugyanebben az időszakban a teljes uniós felhasználásból képviselt piaci részesedés 8 %-ról 9,6 %-ra nőtt.

| (23) | Érdemes emlékeztetni arra, hogy 1995 és 2001 között dömpingellenes intézkedéseket vezettek be a Kínából származó perszulfátokra. Mivel ezeket az intézkedéseket hatályon kívül helyezték, a Kínából származó import volumene a 2001. évi kevesebb mint 200 tonnáról 2003-ban 4 000 tonnára nőtt, 2006-ra pedig több mint ennek kétszeresére, 9 000 tonnára emelkedett. Más megfogalmazásban a kínai behozatal néhány év alatt megszerezte az uniós piac több mint 20 %-át. A 2003–2006 közötti időszakban – miközben a felhasználás 7 %-kal nőtt – a kínai piaci részesedés megduplázódott. Ez azt mutatja, hogy dömpingellenes intézkedések hiányában a kínai exportőrök képesek jelentős piaci részesedést szerezni az uniós piacon. |
| --- | --- |

(23)

Érdemes emlékeztetni arra, hogy 1995 és 2001 között dömpingellenes intézkedéseket vezettek be a Kínából származó perszulfátokra. Mivel ezeket az intézkedéseket hatályon kívül helyezték, a Kínából származó import volumene a 2001. évi kevesebb mint 200 tonnáról 2003-ban 4 000 tonnára nőtt, 2006-ra pedig több mint ennek kétszeresére, 9 000 tonnára emelkedett. Más megfogalmazásban a kínai behozatal néhány év alatt megszerezte az uniós piac több mint 20 %-át. A 2003–2006 közötti időszakban – miközben a felhasználás 7 %-kal nőtt – a kínai piaci részesedés megduplázódott. Ez azt mutatja, hogy dömpingellenes intézkedések hiányában a kínai exportőrök képesek jelentős piaci részesedést szerezni az uniós piacon.

| (24) | A fenti tények és megfontolások – különösen az uniós piacra vonatkozó intézkedések 2001-es hatályon kívül helyezésére adott kínai válasz, a felülvizsgálati időszakban jellemző kínai árak és a dömping harmadik országok piacain történő folytatása – ismeretében valószínűsíthető, hogy a jelenlegi intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az olcsó kínai importáruk rövid időn belül újra nagy mennyiségben megjelennének az uniós piacon. |
| --- | --- |

(24)

A fenti tények és megfontolások – különösen az uniós piacra vonatkozó intézkedések 2001-es hatályon kívül helyezésére adott kínai válasz, a felülvizsgálati időszakban jellemző kínai árak és a dömping harmadik országok piacain történő folytatása – ismeretében valószínűsíthető, hogy a jelenlegi intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az olcsó kínai importáruk rövid időn belül újra nagy mennyiségben megjelennének az uniós piacon.

b)   A kínai gyártók árpolitikája más exportpiacokon

| (25) | A fenti (16) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően az együttműködő kínai vállalat a felülvizsgálati időszak alatt nem exportált az Unióba, így a belföldi piacon alkalmazott rendes értékek és az Unióba irányuló kivitel exportárainak összevetésére nem volt lehetőség. Amint az a fenti (24) bekezdésben említést nyert, a Bizottság megvizsgálta, hogy a vállalat a felülvizsgálati időszak alatt harmadik országokba irányuló exportjai dömpingáron történtek-e. Mivel a vállalat az eredeti vizsgálatban piacgazdasági elbánásban részesült, a rendes értékeket a vállalat saját adatai alapján határozták meg. |
| --- | --- |

(25)

A fenti (16) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően az együttműködő kínai vállalat a felülvizsgálati időszak alatt nem exportált az Unióba, így a belföldi piacon alkalmazott rendes értékek és az Unióba irányuló kivitel exportárainak összevetésére nem volt lehetőség. Amint az a fenti (24) bekezdésben említést nyert, a Bizottság megvizsgálta, hogy a vállalat a felülvizsgálati időszak alatt harmadik országokba irányuló exportjai dömpingáron történtek-e. Mivel a vállalat az eredeti vizsgálatban piacgazdasági elbánásban részesült, a rendes értékeket a vállalat saját adatai alapján határozták meg.

| (26) | Az érintett termék három azon típusánál, amelyek esetében a belföldi értékesítés reprezentatív volt és a rendes kereskedelmi forgalomban történt, a rendes átlagértékeket a belföldi piacon független vevők által fizetett árak alapján határozták meg. Az egyik típus esetében a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése alapján az előállítás költsége alapján kellett kialakítani. Az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdése szerint a vállalat gyártási, értékesítési, általános és adminisztratív költségeit, valamint a rendes kereskedelmi forgalomban történt belföldi értékesítésből származó nyereségét alkalmazták e típus rendes értékének megállapításához. |
| --- | --- |

(26)

Az érintett termék három azon típusánál, amelyek esetében a belföldi értékesítés reprezentatív volt és a rendes kereskedelmi forgalomban történt, a rendes átlagértékeket a belföldi piacon független vevők által fizetett árak alapján határozták meg. Az egyik típus esetében a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése alapján az előállítás költsége alapján kellett kialakítani. Az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdése szerint a vállalat gyártási, értékesítési, általános és adminisztratív költségeit, valamint a rendes kereskedelmi forgalomban történt belföldi értékesítésből származó nyereségét alkalmazták e típus rendes értékének megállapításához.

| (27) | A bejelentett és ellenőrzött adatok alapján megállapított súlyozott rendes átlagérték és a harmadik országokba irányuló export gyártelepi áron alapuló súlyozott átlagárának összehasonlítása szerint a súlyozott átlagos dömpingkülönbözet értéke 9,4 %. |
| --- | --- |

(27)

A bejelentett és ellenőrzött adatok alapján megállapított súlyozott rendes átlagérték és a harmadik országokba irányuló export gyártelepi áron alapuló súlyozott átlagárának összehasonlítása szerint a súlyozott átlagos dömpingkülönbözet értéke 9,4 %.

| (28) | Az Indiában és az Egyesült Államokban hatályos dömpingellenes intézkedések ugyancsak egyértelműen jelzik a kínai exportáló gyártók által más piacokon gyakorolt árpolitikát és ezáltal folytatott dömpinget. |
| --- | --- |

(28)

Az Indiában és az Egyesült Államokban hatályos dömpingellenes intézkedések ugyancsak egyértelműen jelzik a kínai exportáló gyártók által más piacokon gyakorolt árpolitikát és ezáltal folytatott dömpinget.

c)   Az uniós piac vonzereje

| (29) | A vizsgálat kimutatta, hogy az együttműködő kínai vállalat a harmadik országok széles körébe, például Brazíliába, Indonéziába, Malajziába, Dél-Afrikába, Dél-Koreába, Tajvanra, Thaiföldre és az Egyesült Arab Emírségekbe exportált. Az együttműködő kínai vállalat harmadik országokban alkalmazott exportárait ezért összevetették az uniós gazdasági ágazatra jellemző értékesítési árak, valamint a felülvizsgálati időszak alatt az uniós piacon jellemző kínai importár szintjével. Az összehasonlítás rámutatott arra, hogy az együttműködő kínai exportőr a felülvizsgálati időszak alatt jelentős mértékben, akár 40 %-kal is alákínált az uniós gazdasági ágazat árainak. |
| --- | --- |

(29)

A vizsgálat kimutatta, hogy az együttműködő kínai vállalat a harmadik országok széles körébe, például Brazíliába, Indonéziába, Malajziába, Dél-Afrikába, Dél-Koreába, Tajvanra, Thaiföldre és az Egyesült Arab Emírségekbe exportált. Az együttműködő kínai vállalat harmadik országokban alkalmazott exportárait ezért összevetették az uniós gazdasági ágazatra jellemző értékesítési árak, valamint a felülvizsgálati időszak alatt az uniós piacon jellemző kínai importár szintjével. Az összehasonlítás rámutatott arra, hogy az együttműködő kínai exportőr a felülvizsgálati időszak alatt jelentős mértékben, akár 40 %-kal is alákínált az uniós gazdasági ágazat árainak.

| (30) | Ez az elemzés egyrészről azt mutatja, hogy az uniós piacon alkalmazott magasabb árak rendkívül vonzók, másrészről pedig a más kínai exportőrök által kínált árak alacsonyabbak az uniós piacon jelenleg alkalmazott kínai importárnál. |
| --- | --- |

(30)

Ez az elemzés egyrészről azt mutatja, hogy az uniós piacon alkalmazott magasabb árak rendkívül vonzók, másrészről pedig a más kínai exportőrök által kínált árak alacsonyabbak az uniós piacon jelenleg alkalmazott kínai importárnál.

| (31) | Érdemes megjegyezni továbbá, hogy az együttműködő vállalat rendes értékei a felülvizsgálati időszak alatt általában alacsonyabbak voltak az uniós gazdasági ágazatra jellemző értékesítési áraknál. Ez megerősíti az uniós piac vonzerejét, mivel egyértelműen nagyobb nyereséget biztosítana a kínai gyártók számára. A Kínában jellemző alacsony árszint alapját a jelek szerint kizárólag az érintett termékhez kapcsolódó jelentős termelési kapacitás és kínálat képezi. |
| --- | --- |

(31)

Érdemes megjegyezni továbbá, hogy az együttműködő vállalat rendes értékei a felülvizsgálati időszak alatt általában alacsonyabbak voltak az uniós gazdasági ágazatra jellemző értékesítési áraknál. Ez megerősíti az uniós piac vonzerejét, mivel egyértelműen nagyobb nyereséget biztosítana a kínai gyártók számára. A Kínában jellemző alacsony árszint alapját a jelek szerint kizárólag az érintett termékhez kapcsolódó jelentős termelési kapacitás és kínálat képezi.

| (32) | Amint az a fenti (28) preambulumbekezdésben említést nyert, a hatályos dömpingellenes intézkedések miatt egyes harmadik országbeli piacok – például az Egyesült Államok vagy India – vonzereje csökkent a kínai exportőrök számára. Ezenkívül a többi harmadik országbeli piac tekintetében is megállapítást nyert, hogy alacsonyabb árszintek jellemzők rájuk, mint az uniós piacra. Más, dömpingellenes intézkedések hatálya alá nem tartozó, harmadik országbeli piacokra az adott piacon már jelen lévő vállalatok szállítanak, ezért a Kínában megjelenő szabad kapacitást feltehetően az uniós piacra irányuló export céljára használják fel. |
| --- | --- |

(32)

Amint az a fenti (28) preambulumbekezdésben említést nyert, a hatályos dömpingellenes intézkedések miatt egyes harmadik országbeli piacok – például az Egyesült Államok vagy India – vonzereje csökkent a kínai exportőrök számára. Ezenkívül a többi harmadik országbeli piac tekintetében is megállapítást nyert, hogy alacsonyabb árszintek jellemzők rájuk, mint az uniós piacra. Más, dömpingellenes intézkedések hatálya alá nem tartozó, harmadik országbeli piacokra az adott piacon már jelen lévő vállalatok szállítanak, ezért a Kínában megjelenő szabad kapacitást feltehetően az uniós piacra irányuló export céljára használják fel.

| (33) | A fentiek alapján a jelenlegi intézkedések megszüntetése esetén a kínai behozatal volumene várhatóan növekedne, és nagyobb árnyomást gyakorolna az uniós piacra. |
| --- | --- |

(33)

A fentiek alapján a jelenlegi intézkedések megszüntetése esetén a kínai behozatal volumene várhatóan növekedne, és nagyobb árnyomást gyakorolna az uniós piacra.

d)   Termelési kapacitás és az exporttermelésre szánható szabad kapacitás

| (34) | Más rendelkezésre álló információ hiányában az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a kínai szabad kapacitás elemzését a rendelkezésre álló tények – nevezetesen az együttműködő kínai exportáló gyártó által a kínai piaci helyzetről szolgáltatott korlátozott információk, az uniós gazdasági ágazat által biztosított információk, valamint a Kínában meghatározott öt legnagyobb gyártó szintjén nyilvánosan elérhető információk – és az eljárás megindítási szakaszában gyűjtött adatok alapján végezték. Megállapítást nyert, hogy az ezekből a forrásokból származó információk egységesek. |
| --- | --- |

(34)

Más rendelkezésre álló információ hiányában az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a kínai szabad kapacitás elemzését a rendelkezésre álló tények – nevezetesen az együttműködő kínai exportáló gyártó által a kínai piaci helyzetről szolgáltatott korlátozott információk, az uniós gazdasági ágazat által biztosított információk, valamint a Kínában meghatározott öt legnagyobb gyártó szintjén nyilvánosan elérhető információk – és az eljárás megindítási szakaszában gyűjtött adatok alapján végezték. Megállapítást nyert, hogy az ezekből a forrásokból származó információk egységesek.

| (35) | Ezen információk alapján a feltételezések szerint Kínában több mint százezer tonna termelési kapacitás áll rendelkezésre, amely a felülvizsgálati időszak során jellemző uniós felhasználás hozzávetőleg háromszorosának felel meg. |
| --- | --- |

(35)

Ezen információk alapján a feltételezések szerint Kínában több mint százezer tonna termelési kapacitás áll rendelkezésre, amely a felülvizsgálati időszak során jellemző uniós felhasználás hozzávetőleg háromszorosának felel meg.

| (36) | Az együttműködő gyártóra jellemző kapacitáskihasználási arány alapján megállapítást nyert, hogy Kínában olyan potenciálisan jelentős kapacitások állnak rendelkezésre, amelyek a dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a gyártás növelésére fordíthatók, és az így előállított termékek az uniós piacon jelenhetnek meg. |
| --- | --- |

(36)

Az együttműködő gyártóra jellemző kapacitáskihasználási arány alapján megállapítást nyert, hogy Kínában olyan potenciálisan jelentős kapacitások állnak rendelkezésre, amelyek a dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a gyártás növelésére fordíthatók, és az így előállított termékek az uniós piacon jelenhetnek meg.

e)   Következtetés a dömping megismétlődésének valószínűségéről

| (37) | A fentiek fényében a Bizottság úgy véli, hogy a jelenlegi intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a dömping megismétlődése valószínűsíthető. A jelenlegi intézkedések hatályon kívül helyezése esetén különösen a Kínában meghatározott rendes értékek szintje, az együttműködő gyártó által harmadik országok piacain folytatott dömping, a kínai exportőrökkel szemben Indiában és az Egyesült Államokban alkalmazott hatályos dömpingellenes intézkedések, az uniós piac más piacokkal szembeni vonzereje, valamint a jelentős kínai termelési kapacitás valószínűsíti a dömping megismétlődését. |
| --- | --- |

(37)

A fentiek fényében a Bizottság úgy véli, hogy a jelenlegi intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a dömping megismétlődése valószínűsíthető. A jelenlegi intézkedések hatályon kívül helyezése esetén különösen a Kínában meghatározott rendes értékek szintje, az együttműködő gyártó által harmadik országok piacain folytatott dömping, a kínai exportőrökkel szemben Indiában és az Egyesült Államokban alkalmazott hatályos dömpingellenes intézkedések, az uniós piac más piacokkal szembeni vonzereje, valamint a jelentős kínai termelési kapacitás valószínűsíti a dömping megismétlődését.

D.   AZ UNIÓS PIAC HELYZETE

1.   Az uniós gazdasági ágazat meghatározása

| (38) | A jelenlegi vizsgálat megerősítette, hogy az Unión belül mindössze két gyártó állít elő perszulfátot. A felülvizsgálati időszak alatt e vállalatok képviselték a teljes uniós gyártás 100 %-át. A felülvizsgálat iránti kérelmet mindkét gyártó támogatta, és együttműködtek a vizsgálatban. |
| --- | --- |

(38)

A jelenlegi vizsgálat megerősítette, hogy az Unión belül mindössze két gyártó állít elő perszulfátot. A felülvizsgálati időszak alatt e vállalatok képviselték a teljes uniós gyártás 100 %-át. A felülvizsgálat iránti kérelmet mindkét gyártó támogatta, és együttműködtek a vizsgálatban.

| (39) | Az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének és 5. cikke (4) bekezdésének értelmében ezért az említett két gyártó alkotja az uniós gazdasági ágazatot (a továbbiakban: uniós gazdasági ágazat). |
| --- | --- |

(39)

Az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének és 5. cikke (4) bekezdésének értelmében ezért az említett két gyártó alkotja az uniós gazdasági ágazatot (a továbbiakban: uniós gazdasági ágazat).

2.   Előzetes megjegyzés

| (40) | Az alaprendelet 19. cikke alapján a bizalmas információk védelme érdekében a két uniós gyártóval kapcsolatos adatok feltüntetése indexált formában vagy értéktartomány formájában történik. |
| --- | --- |

(40)

Az alaprendelet 19. cikke alapján a bizalmas információk védelme érdekében a két uniós gyártóval kapcsolatos adatok feltüntetése indexált formában vagy értéktartomány formájában történik.

| (41) | A behozatalra vonatkozó információkat a hasonló termék három fő típusa – az ammónium-perszulfát, a nátrium-perszulfát és a kálium-perszulfát – esetében a KN-kód szintjén, a negyedik típus – a kálium-peroximonoszulfát – esetében a TARIC-kód szintjén elemezték. A behozatalok elemzése kiegészült az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése alapján gyűjtött adatokkal. |
| --- | --- |

(41)

A behozatalra vonatkozó információkat a hasonló termék három fő típusa – az ammónium-perszulfát, a nátrium-perszulfát és a kálium-perszulfát – esetében a KN-kód szintjén, a negyedik típus – a kálium-peroximonoszulfát – esetében a TARIC-kód szintjén elemezték. A behozatalok elemzése kiegészült az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése alapján gyűjtött adatokkal.

3.   Az uniós felhasználás

| (42) | Az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazatnak az uniós piacon megvalósuló értékesítési mennyisége, valamint az Eurostat importra vonatkozó adatai alapján, a KN-kód és a TARIC-kód szintjén határozták meg. |
| --- | --- |

(42)

Az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazatnak az uniós piacon megvalósuló értékesítési mennyisége, valamint az Eurostat importra vonatkozó adatai alapján, a KN-kód és a TARIC-kód szintjén határozták meg.

| (43) | A felülvizsgálati időszakban az uniós felhasználás kismértékben magasabb volt, mint a figyelembe vett időszak kezdetén. A felhasználás tekintetében 2009 és 2010 között 22 %-os növekedést észleltek, később azonban a felhasználás tartósan, hozzávetőleg 18 %-kal csökkent.

  1.   táblázat


  Felhasználás | 2009 | 2010 | 2011 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Felhasználás (tonna) | 25 000–35 000 | 35 000–45 000 | 35 000–45 000 | 25 000–35 000 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 122 | 114 | 103 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek, Eurostat, az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése alapján gyűjtött adatok. |

(43)

A felülvizsgálati időszakban az uniós felhasználás kismértékben magasabb volt, mint a figyelembe vett időszak kezdetén. A felhasználás tekintetében 2009 és 2010 között 22 %-os növekedést észleltek, később azonban a felhasználás tartósan, hozzávetőleg 18 %-kal csökkent.

1.   táblázat

Felhasználás

2009

2010

2011

Felülvizsgálati időszak

Felhasználás (tonna)

25 000–35 000

35 000–45 000

35 000–45 000

25 000–35 000

Index (2009 = 100)

100

122

114

103

Forrás: kitöltött kérdőívek, Eurostat, az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése alapján gyűjtött adatok.

4.   A Kínából érkező behozatal mennyisége, ára és piaci részesedése

| (44) | A Kínából származó behozatal volumenét és piaci részesedését az Eurostat adatai, valamint az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése értelmében gyűjtött adatok alapján elemezték. |
| --- | --- |

(44)

A Kínából származó behozatal volumenét és piaci részesedését az Eurostat adatai, valamint az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése értelmében gyűjtött adatok alapján elemezték.

| (45) | A fent említett adatbázisok összehasonlítása azt jelzi, hogy a Kínából érkező összes behozatal egy vállalattól származik, amelyről az eredeti vizsgálatban megállapították, hogy nem folytat dömpinget. Ennek eredményeként a Kínából származó dömpingelt behozatal piaci részesedése és árainak alakulása nem vizsgálható. |
| --- | --- |

(45)

A fent említett adatbázisok összehasonlítása azt jelzi, hogy a Kínából érkező összes behozatal egy vállalattól származik, amelyről az eredeti vizsgálatban megállapították, hogy nem folytat dömpinget. Ennek eredményeként a Kínából származó dömpingelt behozatal piaci részesedése és árainak alakulása nem vizsgálható.

| (46) | Ezenkívül mivel a dömpingellenes intézkedések hatálya alá tartozó kínai exportáló gyártók a felülvizsgálati időszak alatt az érintett terméket nem exportálták az Unióba, a Kína tekintetében vett áralákínálás kiszámítására nem volt lehetőség. |
| --- | --- |

(46)

Ezenkívül mivel a dömpingellenes intézkedések hatálya alá tartozó kínai exportáló gyártók a felülvizsgálati időszak alatt az érintett terméket nem exportálták az Unióba, a Kína tekintetében vett áralákínálás kiszámítására nem volt lehetőség.

5.   Egyéb harmadik országokból származó behozatal

| (47) | A figyelembe vett időszak során az egyéb országokból származó behozatal mennyiségét, árát és piaci részesedését az alábbi táblázat mutatja. Ezeket a KN-kód és TARIC-kód szintjén rendelkezésre álló statisztikai adatok alapján határozták meg. A fenti (40) preambulumbekezdésben kifejtettek szerinti bizalmas adatkezelés miatt a piaci részesedésre vonatkozó számadatok indexált formában szerepelnek a táblázatban.

  2.   táblázat


  Egyéb harmadik országokból származó behozatal | 2009 | 2010 | 2011 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Törökország | | | | |
| A behozatal mennyisége (tonna) | 2 326 | 3 002 | 2 360 | 3 026 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 129 | 101 | 130 |
| Ár, EUR/tonna | 1 137 | 1 010 | 1 130 | 1 158 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 89 | 99 | 102 |
| Piaci részesedés

  Index | 100 | 106 | 89 | 126 |
| USA | | | | |
| A behozatal mennyisége (tonna) | 3 662 | 3 951 | 4 156 | 2 556 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 108 | 114 | 70 |
| Ár, EUR/tonna | 1 053 | 1 170 | 1 201 | 1 099 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 111 | 114 | 104 |
| Piaci részesedés

  Index | 100 | 88 | 100 | 68 |
| Egyéb harmadik országok | | | | |
| A behozatal mennyisége (tonna) | 1 652 | 1 605 | 1 420 | 1 105 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 97 | 86 | 67 |
| Ár, EUR/tonna | 1 443 | 1 518 | 1 605 | 1 738 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 105 | 111 | 120 |
| Piaci részesedés

  Index | 100 | 80 | 76 | 65 |
| Összes harmadik ország | | | | |
| A behozatal mennyisége (tonna) | 7 640 | 8 558 | 7 936 | 6 687 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 112 | 104 | 88 |
| Ár, EUR/tonna | 1 163 | 1 179 | 1 252 | 1 231 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 101 | 108 | 106 |
| Piaci részesedés

  Index | 100 | 92 | 91 | 85 |
| Forrás: Eurostat és Taric. |

(47)

A figyelembe vett időszak során az egyéb országokból származó behozatal mennyiségét, árát és piaci részesedését az alábbi táblázat mutatja. Ezeket a KN-kód és TARIC-kód szintjén rendelkezésre álló statisztikai adatok alapján határozták meg. A fenti (40) preambulumbekezdésben kifejtettek szerinti bizalmas adatkezelés miatt a piaci részesedésre vonatkozó számadatok indexált formában szerepelnek a táblázatban.

2.   táblázat

Egyéb harmadik országokból származó behozatal

2009

2010

2011

Felülvizsgálati időszak

Törökország

A behozatal mennyisége (tonna)

2 326

3 002

2 360

3 026

Index (2009 = 100)

100

129

101

130

Ár, EUR/tonna

1 137

1 010

1 130

1 158

Index (2009 = 100)

100

89

99

102

Piaci részesedés

Index

100

106

89

126

USA

A behozatal mennyisége (tonna)

3 662

3 951

4 156

2 556

Index (2009 = 100)

100

108

114

70

Ár, EUR/tonna

1 053

1 170

1 201

1 099

Index (2009 = 100)

100

111

114

104

Piaci részesedés

Index

100

88

100

68

Egyéb harmadik országok

A behozatal mennyisége (tonna)

1 652

1 605

1 420

1 105

Index (2009 = 100)

100

97

86

67

Ár, EUR/tonna

1 443

1 518

1 605

1 738

Index (2009 = 100)

100

105

111

120

Piaci részesedés

Index

100

80

76

65

Összes harmadik ország

A behozatal mennyisége (tonna)

7 640

8 558

7 936

6 687

Index (2009 = 100)

100

112

104

88

Ár, EUR/tonna

1 163

1 179

1 252

1 231

Index (2009 = 100)

100

101

108

106

Piaci részesedés

Index

100

92

91

85

Forrás: Eurostat és Taric.

| (48) | Az egyéb harmadik országokból az uniós piacra irányuló importvolumenek hozzávetőleg 12 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszak alatt, az átlagár pedig ugyanebben az időszakban 6 %-kal nőtt. A harmadik országok által elveszített piaci részesedést részben a kínai behozatal, részben az uniós gazdasági ágazat szerezte meg. Ugyanebben az időszakban az uniós gazdasági ágazat árai átlagosan 7 %-kal növekedtek, amint az az alábbi (64) preambulumbekezdésben szerepel. |
| --- | --- |

(48)

Az egyéb harmadik országokból az uniós piacra irányuló importvolumenek hozzávetőleg 12 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszak alatt, az átlagár pedig ugyanebben az időszakban 6 %-kal nőtt. A harmadik országok által elveszített piaci részesedést részben a kínai behozatal, részben az uniós gazdasági ágazat szerezte meg. Ugyanebben az időszakban az uniós gazdasági ágazat árai átlagosan 7 %-kal növekedtek, amint az az alábbi (64) preambulumbekezdésben szerepel.

6.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

6.1.   Előzetes megjegyzések

| (49) | Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében a Bizottság megvizsgált minden olyan gazdasági tényezőt és indexet, amely érinthette az uniós gazdasági ágazat helyzetét. |
| --- | --- |

(49)

Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében a Bizottság megvizsgált minden olyan gazdasági tényezőt és indexet, amely érinthette az uniós gazdasági ágazat helyzetét.

6.2.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

| (50) | Az uniós gazdasági ágazat termelése a figyelembe vett időszakban jelentősen nőtt. Ez a növekedés 2009 és 2010 között volt a legjelentősebb, amikor a termelés 32 százalékponttal nőtt. Ezt követően a termelés szintje változatlan maradt, majd 2011 és a felülvizsgálati időszak között enyhén csökkent.

  3.   táblázat


  A teljes uniós termelés | 2009 | 2010 | 2011 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelés (tonna) | 20 000–30 000 | 25 000–35 000 | 25 000–35 000 | 25 000–35 000 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 132 | 135 | 125 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek. |

(50)

Az uniós gazdasági ágazat termelése a figyelembe vett időszakban jelentősen nőtt. Ez a növekedés 2009 és 2010 között volt a legjelentősebb, amikor a termelés 32 százalékponttal nőtt. Ezt követően a termelés szintje változatlan maradt, majd 2011 és a felülvizsgálati időszak között enyhén csökkent.

3.   táblázat

A teljes uniós termelés

2009

2010

2011

Felülvizsgálati időszak

Termelés (tonna)

20 000–30 000

25 000–35 000

25 000–35 000

25 000–35 000

Index (2009 = 100)

100

132

135

125

Forrás: kitöltött kérdőívek.

| (51) | A termelési kapacitás a figyelembe vett időszak során stabil maradt. A termelés 2009–2011 közötti növekedése mellett a kapacitáskihasználás összesen 34 %-kal emelkedett. Ez a tendencia a felülvizsgálati időszakban megváltozott, mivel a termelés csökkenése a kapacitáskihasználás hat százalékponttal történő visszaesését is eredményezte, az alábbi táblázatban ismertetett módon.

  4.   táblázat


  Termelési kapacitás és kapacitáskihasználás | 2009 | 2010 | 2011 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelési kapacitás (tonna) | 35 000–45 000 | 35 000–45 000 | 35 000–45 000 | 35 000–45 000 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 101 | 101 | 101 |
| Kapacitáskihasználás | 60 % | 79 % | 81 % | 75 % |
| Index (2009 = 100) | 100 | 131 | 134 | 124 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek. |

(51)

A termelési kapacitás a figyelembe vett időszak során stabil maradt. A termelés 2009–2011 közötti növekedése mellett a kapacitáskihasználás összesen 34 %-kal emelkedett. Ez a tendencia a felülvizsgálati időszakban megváltozott, mivel a termelés csökkenése a kapacitáskihasználás hat százalékponttal történő visszaesését is eredményezte, az alábbi táblázatban ismertetett módon.

4.   táblázat

Termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

2009

2010

2011

Felülvizsgálati időszak

Termelési kapacitás (tonna)

35 000–45 000

35 000–45 000

35 000–45 000

35 000–45 000

Index (2009 = 100)

100

101

101

101

Kapacitáskihasználás

60 %

79 %

81 %

75 %

Index (2009 = 100)

100

131

134

124

Forrás: kitöltött kérdőívek.

6.3.   Készletek

| (52) | Noha az uniós gazdasági ágazat zárókészleteinek szintje 2009 és a felülvizsgálati időszak között számottevően emelkedett, a termelés szintjéhez képest továbbra is viszonylag alacsony.

  5.   táblázat


  Zárókészlet | 2009 | 2010 | 2011 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészlet (tonna) | 500–1 500 | 1 000–2 000 | 2 000–3 000 | 1 500–2 500 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 144 | 227 | 184 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek. |

(52)

Noha az uniós gazdasági ágazat zárókészleteinek szintje 2009 és a felülvizsgálati időszak között számottevően emelkedett, a termelés szintjéhez képest továbbra is viszonylag alacsony.

5.   táblázat

Zárókészlet

2009

2010

2011

Felülvizsgálati időszak

Zárókészlet (tonna)

500–1 500

1 000–2 000

2 000–3 000

1 500–2 500

Index (2009 = 100)

100

144

227

184

Forrás: kitöltött kérdőívek.

6.4.   Az értékesítés volumene

| (53) | Az uniós gazdasági ágazat uniós piacon, független vevők számára történő értékesítési volumene a felhasználásra jellemző tendenciát követte, így 2010-ben érte el a legmagasabb értéket, majd a következő években a felülvizsgálati időszak végéig csökkent. A figyelembe vett időszak alatt a felhasználás 6 %-kal növekedett.

  6.   táblázat


  Független vevőknek történő értékesítések | 2009 | 2010 | 2011 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumen (tonna) | 15 000–25 000 | 20 000–30 000 | 20 000–30 000 | 15 000–25 000 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 122 | 113 | 106 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek. |

(53)

Az uniós gazdasági ágazat uniós piacon, független vevők számára történő értékesítési volumene a felhasználásra jellemző tendenciát követte, így 2010-ben érte el a legmagasabb értéket, majd a következő években a felülvizsgálati időszak végéig csökkent. A figyelembe vett időszak alatt a felhasználás 6 %-kal növekedett.

6.   táblázat

Független vevőknek történő értékesítések

2009

2010

2011

Felülvizsgálati időszak

Volumen (tonna)

15 000–25 000

20 000–30 000

20 000–30 000

15 000–25 000

Index (2009 = 100)

100

122

113

106

Forrás: kitöltött kérdőívek.

6.5.   Piaci részesedés

| (54) | Mivel az Unió számára történt értékesítések volumene a felhasználásra jellemző tendenciát követte, az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszak alatt viszonylag változatlan maradt.

  7.   táblázat


  Uniós piaci részesedés | 2009 | 2010 | 2011 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése | 65 %–75 % | 65 %–75 % | 65 %–75 % | 65 %–75 % |
| Index (2009 = 100) | 100 | 100 | 100 | 103 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek, Eurostat és Taric. |

(54)

Mivel az Unió számára történt értékesítések volumene a felhasználásra jellemző tendenciát követte, az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszak alatt viszonylag változatlan maradt.

7.   táblázat

Uniós piaci részesedés

2009

2010

2011

Felülvizsgálati időszak

Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése

65 %–75 %

65 %–75 %

65 %–75 %

65 %–75 %

Index (2009 = 100)

100

100

100

103

Forrás: kitöltött kérdőívek, Eurostat és Taric.

6.6.   Növekedés

| (55) | A fent kifejtettek szerint az Unión belüli felhasználás növekedése a figyelembe vett időszak alatt mindössze 3 százalékpont volt. Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenei és piaci részesedése tekintetében ugyanebben az időszakban sikerült kismértékű növekedést elérni. |
| --- | --- |

(55)

A fent kifejtettek szerint az Unión belüli felhasználás növekedése a figyelembe vett időszak alatt mindössze 3 százalékpont volt. Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenei és piaci részesedése tekintetében ugyanebben az időszakban sikerült kismértékű növekedést elérni.

6.7.   Foglalkoztatás és termelékenység

| (56) | Az uniós gazdasági ágazatban a foglalkoztatás szintje 2009 és a felülvizsgálati időszak között kiegyensúlyozott maradt. A tonnában kifejezett munkavállalónkénti teljesítményben mért termelékenység azonban a termelésre jellemző tendenciával összhangban számottevően növekedett. A részletes adatok a következők:

  8.   táblázat


  Teljes uniós foglalkoztatás és termelékenység | 2009 | 2010 | 2011 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Munkavállalói index | 100 | 100 | 103 | 101 |
| Termelékenységi index | 100 | 132 | 131 | 124 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek. |

(56)

Az uniós gazdasági ágazatban a foglalkoztatás szintje 2009 és a felülvizsgálati időszak között kiegyensúlyozott maradt. A tonnában kifejezett munkavállalónkénti teljesítményben mért termelékenység azonban a termelésre jellemző tendenciával összhangban számottevően növekedett. A részletes adatok a következők:

8.   táblázat

Teljes uniós foglalkoztatás és termelékenység

2009

2010

2011

Felülvizsgálati időszak

Munkavállalói index

100

100

103

101

Termelékenységi index

100

132

131

124

Forrás: kitöltött kérdőívek.

6.8.   Egységárak

| (57) | Az uniós gazdasági ágazat által az Unión belüli független vevőknek kínált egységárai 2009 és a felülvizsgálati időszak között 7 %-kal emelkedtek. Az uniós gazdasági ágazatra jellemző átlagár 7 %-os növekedése a figyelembe vett időszak alatt a gazdasági szereplők által értékesített termékösszetétellel magyarázható. Ez az ár még a termékösszetételek közötti lehetséges különbségek figyelembevétele mellett is jelentősen magasabb volt, mint az együttműködő kínai gyártó harmadik országokba irányuló kivitelre felszámított ára.

  9.   táblázat


  Uniós piaci egységár | 2009 | 2010 | 2011 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uniós piaci egységár (EUR/tonna) | 1 100–1 300 | 1 100–1 300 | 1 200–1 400 | 1 200–1 400 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 100 | 105 | 107 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek. |

(57)

Az uniós gazdasági ágazat által az Unión belüli független vevőknek kínált egységárai 2009 és a felülvizsgálati időszak között 7 %-kal emelkedtek. Az uniós gazdasági ágazatra jellemző átlagár 7 %-os növekedése a figyelembe vett időszak alatt a gazdasági szereplők által értékesített termékösszetétellel magyarázható. Ez az ár még a termékösszetételek közötti lehetséges különbségek figyelembevétele mellett is jelentősen magasabb volt, mint az együttműködő kínai gyártó harmadik országokba irányuló kivitelre felszámított ára.

9.   táblázat

Uniós piaci egységár

2009

2010

2011

Felülvizsgálati időszak

Uniós piaci egységár (EUR/tonna)

1 100–1 300

1 100–1 300

1 200–1 400

1 200–1 400

Index (2009 = 100)

100

100

105

107

Forrás: kitöltött kérdőívek.

6.9.   Nyereségesség

| (58) | Az uniós gazdasági ágazat nyereségessége 2009-ben közel nullszaldós volt. Ezt követően a 2010 és a felülvizsgálati időszak közötti időszakban a nyereségesség mértéke meghaladta a 10 %-ot. A nyereségességi index 2009 és 2010 közötti hirtelen növekedése a rendkívül alacsony 2009. évi szintről indult, amely az uniós gazdasági ágazat számára kritikus év volt. 2011-ben a nyereségesség magas szintjét egy rendkívüli költségmegtakarítás eredményezte, amely a jövőben nem fog megismétlődni. Ezt tükrözi a nyereségesség felülvizsgálati időszakon belüli csökkenése, amely továbbra is jellemző tendencia.

  10.   táblázat


  Nyereségesség | 2009 | 2010 | 2011 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az uniós értékesítések nyereségessége

  Index (2009 = 100) | 100 | 2 400 | 3 336 | 1 854 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek. |

(58)

Az uniós gazdasági ágazat nyereségessége 2009-ben közel nullszaldós volt. Ezt követően a 2010 és a felülvizsgálati időszak közötti időszakban a nyereségesség mértéke meghaladta a 10 %-ot. A nyereségességi index 2009 és 2010 közötti hirtelen növekedése a rendkívül alacsony 2009. évi szintről indult, amely az uniós gazdasági ágazat számára kritikus év volt. 2011-ben a nyereségesség magas szintjét egy rendkívüli költségmegtakarítás eredményezte, amely a jövőben nem fog megismétlődni. Ezt tükrözi a nyereségesség felülvizsgálati időszakon belüli csökkenése, amely továbbra is jellemző tendencia.

10.   táblázat

Nyereségesség

2009

2010

2011

Felülvizsgálati időszak

Az uniós értékesítések nyereségessége

Index (2009 = 100)

100

2 400

3 336

1 854

Forrás: kitöltött kérdőívek.

6.10.   Beruházások és a beruházások megtérülése

| (59) | A vizsgálat rámutatott arra, hogy az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak során végig fenntartotta a beruházások magas szintjét. |
| --- | --- |

(59)

A vizsgálat rámutatott arra, hogy az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak során végig fenntartotta a beruházások magas szintjét.

| (60) | 2009-ben és 2011-ben a beruházások megtérülése szorosan követte a nyereségesség tendenciáját, amely azonban a fenti (58) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően nem reprezentatív.

  11.   táblázat


  Beruházások és a beruházások megtérülése










  Index (2009 = 100) | 2009 | 2010 | 2011 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beruházások | 100 | 71 | 110 | 99 |
| Beruházások megtérülése | 100 | 3 166 | 4 647 | 2 455 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek. |

(60)

2009-ben és 2011-ben a beruházások megtérülése szorosan követte a nyereségesség tendenciáját, amely azonban a fenti (58) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően nem reprezentatív.

11.   táblázat

Beruházások és a beruházások megtérülése

Index (2009 = 100)

2009

2010

2011

Felülvizsgálati időszak

Beruházások

100

71

110

99

Beruházások megtérülése

100

3 166

4 647

2 455

Forrás: kitöltött kérdőívek.

6.11.   Pénzforgalom és tőkebevonási képesség

| (61) | Az érintett termék forgalmának százalékában kifejezett pénzforgalom – amely befolyásolja a gazdasági ágazat önfinanszírozó képességét – terén mutatkozó tendencia a nyereségességre jellemző tendenciához hasonlóan alakult. A pénzforgalom 2011-ig jelentősen javult, majd a felülvizsgálati időszakban romlott.

  12.   táblázat


  Pénzforgalom | 2009 | 2010 | 2011 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pénzforgalom

  Index (2009 = 100) | 100 | 288 | 381 | 172 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek. |

(61)

Az érintett termék forgalmának százalékában kifejezett pénzforgalom – amely befolyásolja a gazdasági ágazat önfinanszírozó képességét – terén mutatkozó tendencia a nyereségességre jellemző tendenciához hasonlóan alakult. A pénzforgalom 2011-ig jelentősen javult, majd a felülvizsgálati időszakban romlott.

12.   táblázat

Pénzforgalom

2009

2010

2011

Felülvizsgálati időszak

Pénzforgalom

Index (2009 = 100)

100

288

381

172

Forrás: kitöltött kérdőívek.

6.12.   Bérek

| (62) | Miközben a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazatban foglalkoztatottak száma változatlan maradt, béreik 12 %-kal csökkentek. |
| --- | --- |

(62)

Miközben a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazatban foglalkoztatottak száma változatlan maradt, béreik 12 %-kal csökkentek.

6.13.   A dömpingkülönbözet nagysága

| (63) | A fent említetteknek megfelelően a figyelembe vett időszakban nem érkezett dömpingelt behozatal Kínából, ezért nem volt lehetőség a dömpingkülönbözet nagyságának meghatározására. |
| --- | --- |

(63)

A fent említetteknek megfelelően a figyelembe vett időszakban nem érkezett dömpingelt behozatal Kínából, ezért nem volt lehetőség a dömpingkülönbözet nagyságának meghatározására.

6.14.   Felépülés a korábbi dömping hatása alól

| (64) | Az olcsó kínai dömpingelt behozatal hiányát, az uniós gazdasági ágazat által elért viszonylag magas kapacitáskihasználást és a megszerzett piaci részesedést, a nyereségesség szintjét és egyes pénzügyi mutatók kedvező alakulását figyelembe véve megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak alatt leküzdötte a korábbi dömping hatásait. Ez a talpra állás azonban a közelmúltban történt, és a felülvizsgálati időszakban különböző kármutatók – például a nyereségességre, a pénzforgalomra, a beruházások megtérülésére és a beruházásra vonatkozó mutatók – romlását figyelték meg. |
| --- | --- |

(64)

Az olcsó kínai dömpingelt behozatal hiányát, az uniós gazdasági ágazat által elért viszonylag magas kapacitáskihasználást és a megszerzett piaci részesedést, a nyereségesség szintjét és egyes pénzügyi mutatók kedvező alakulását figyelembe véve megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak alatt leküzdötte a korábbi dömping hatásait. Ez a talpra állás azonban a közelmúltban történt, és a felülvizsgálati időszakban különböző kármutatók – például a nyereségességre, a pénzforgalomra, a beruházások megtérülésére és a beruházásra vonatkozó mutatók – romlását figyelték meg.

7.   Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó következtetés

| (65) | A vizsgálat rámutatott arra, hogy a Kínából származó, olcsó dömpingelt termékek közvetlenül az eredeti intézkedések 2007-ben történt bevezetését követően tűntek el az uniós piacról, és sem a figyelembe vett időszakban, sem a felülvizsgálati időszakban nem jelentek meg. Az uniós piacon jelen lévő, Kínából származó behozatal kizárólag attól a kínai gyártótól származik, amelyről az eredeti vizsgálatban megállapították, hogy nem folytat dömpinget. Ez az uniós gazdasági ágazatban lehetővé tette a termelés magas szintjét, az értékesítési volumen, az átlagos értékesítési ár, a piaci részesedés és a nyereségesség növelését, valamint az ágazat általános pénzügyi helyzetének javítását. |
| --- | --- |

(65)

A vizsgálat rámutatott arra, hogy a Kínából származó, olcsó dömpingelt termékek közvetlenül az eredeti intézkedések 2007-ben történt bevezetését követően tűntek el az uniós piacról, és sem a figyelembe vett időszakban, sem a felülvizsgálati időszakban nem jelentek meg. Az uniós piacon jelen lévő, Kínából származó behozatal kizárólag attól a kínai gyártótól származik, amelyről az eredeti vizsgálatban megállapították, hogy nem folytat dömpinget. Ez az uniós gazdasági ágazatban lehetővé tette a termelés magas szintjét, az értékesítési volumen, az átlagos értékesítési ár, a piaci részesedés és a nyereségesség növelését, valamint az ágazat általános pénzügyi helyzetének javítását.

| (66) | Ezért megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az uniós gazdasági ágazatot nem érte jelentős kár. Mivel a felülvizsgálati időszak során – a fent ismertetetteknek megfelelően – csökkent a felhasználás és egyes kármutatók romlottak, az uniós gazdasági ágazat továbbra is sebezhető. |
| --- | --- |

(66)

Ezért megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az uniós gazdasági ágazatot nem érte jelentős kár. Mivel a felülvizsgálati időszak során – a fent ismertetetteknek megfelelően – csökkent a felhasználás és egyes kármutatók romlottak, az uniós gazdasági ágazat továbbra is sebezhető.

E.   A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK A VALÓSZÍNŰSÉGE

1.   Előzetes megjegyzések

| (67) | Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság elemezte a kínai behozatalnak az uniós piacra és az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt lehetséges hatását annak értékelésére, hogy mennyire valószínű a kár megismétlődése az intézkedések esetleges hatályon kívül helyezése esetén. |
| --- | --- |

(67)

Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság elemezte a kínai behozatalnak az uniós piacra és az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt lehetséges hatását annak értékelésére, hogy mennyire valószínű a kár megismétlődése az intézkedések esetleges hatályon kívül helyezése esetén.

| (68) | Az elemzés középpontjában a kínai szabad kapacitásnak, valamint a kínai exportőrök harmadik országok piacain és az uniós piacon tanúsított magatartásának vizsgálata állt. |
| --- | --- |

(68)

Az elemzés középpontjában a kínai szabad kapacitásnak, valamint a kínai exportőrök harmadik országok piacain és az uniós piacon tanúsított magatartásának vizsgálata állt.

2.   Szabad kapacitás Kínában

| (69) | A vizsgálat során gyűjtött és ellenőrzött információkon alapuló becslés szerint az érintett termék tekintetében hozzávetőleg százezer tonna termelési kapacitás áll rendelkezésre Kínában. Ezenfelül számos kisebb gyártó található szerte az országban, amelyek kapacitása tovább növeli ezt a számot. |
| --- | --- |

(69)

A vizsgálat során gyűjtött és ellenőrzött információkon alapuló becslés szerint az érintett termék tekintetében hozzávetőleg százezer tonna termelési kapacitás áll rendelkezésre Kínában. Ezenfelül számos kisebb gyártó található szerte az országban, amelyek kapacitása tovább növeli ezt a számot.

| (70) | A kínai exportőrök együttműködésének hiányában nem állnak rendelkezésre olyan adatok, amelyek alapján meghatározható az érintett termék uniós piacra történő exportálására felhasználható szabad kapacitás pontos százalékos aránya. A vizsgálat azonban rámutatott, hogy az egyetlen együttműködő kínai gyártó hozzávetőleg 30 %-os szabad kapacitással rendelkezik. Ha ezt az adatot valamennyi kínai vállalatra vonatkoztatjuk, az jelenleg több mint harmincezer tonna szabad kapacitás meglétét jelenti Kínában. |
| --- | --- |

(70)

A kínai exportőrök együttműködésének hiányában nem állnak rendelkezésre olyan adatok, amelyek alapján meghatározható az érintett termék uniós piacra történő exportálására felhasználható szabad kapacitás pontos százalékos aránya. A vizsgálat azonban rámutatott, hogy az egyetlen együttműködő kínai gyártó hozzávetőleg 30 %-os szabad kapacitással rendelkezik. Ha ezt az adatot valamennyi kínai vállalatra vonatkoztatjuk, az jelenleg több mint harmincezer tonna szabad kapacitás meglétét jelenti Kínában.

| (71) | A fentiek alapján – még abban az esetben is, ha a kínai vállalatok nem teljes kapacitással működnek – 20–25 ezer tonna érintett termék állna rendelkezésre kivitel céljára Kínában. A fenti (22)–(44) preambulumbekezdésekben tett megállapítások és következtetések alapján egyértelmű, hogy amennyiben az intézkedéseket nem hosszabbítják meg, a Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitást az uniós piacra történő kivitel céljára szánják majd. E potenciális további exportvolument a felülvizsgálati időszak alatt jellemző, hozzávetőleg 25 000–35 000 tonnás uniós felhasználással összefüggésben kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

(71)

A fentiek alapján – még abban az esetben is, ha a kínai vállalatok nem teljes kapacitással működnek – 20–25 ezer tonna érintett termék állna rendelkezésre kivitel céljára Kínában. A fenti (22)–(44) preambulumbekezdésekben tett megállapítások és következtetések alapján egyértelmű, hogy amennyiben az intézkedéseket nem hosszabbítják meg, a Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitást az uniós piacra történő kivitel céljára szánják majd. E potenciális további exportvolument a felülvizsgálati időszak alatt jellemző, hozzávetőleg 25 000–35 000 tonnás uniós felhasználással összefüggésben kell figyelembe venni.

3.   Behozatal Kínából

| (72) | Amint az a fenti (20) bekezdésben említést nyert, a vizsgálat kimutatta, hogy a harmadik országokba irányuló kínai kivitel dömpingelt árakon történt. Ezenfelül az illetékes hatóságok által az Egyesült Államokban és Indiában végzett hatályvesztési felülvizsgálatok a Kínából származó perszulfátokra vonatkozó hatályos dömpingellenes intézkedések meghosszabbítására vonatkozó ajánlást eredményeztek. Ilyen körülmények között az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a kínai exportőrök szabad termelési kapacitását várhatóan az uniós piacra irányuló exportra szánt termékek előállítására fogják felhasználni. A fenti (32) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően, mivel a más, dömpingellenes intézkedések hatálya alá nem tartozó, harmadik országbeli piacok ellátását az adott piacokon már jelen lévő vállalatok biztosítják, a Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitást feltehetően az érintett termék uniós piacra irányuló kivitelének céljára használnák fel. |
| --- | --- |

(72)

Amint az a fenti (20) bekezdésben említést nyert, a vizsgálat kimutatta, hogy a harmadik országokba irányuló kínai kivitel dömpingelt árakon történt. Ezenfelül az illetékes hatóságok által az Egyesült Államokban és Indiában végzett hatályvesztési felülvizsgálatok a Kínából származó perszulfátokra vonatkozó hatályos dömpingellenes intézkedések meghosszabbítására vonatkozó ajánlást eredményeztek. Ilyen körülmények között az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a kínai exportőrök szabad termelési kapacitását várhatóan az uniós piacra irányuló exportra szánt termékek előállítására fogják felhasználni. A fenti (32) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően, mivel a más, dömpingellenes intézkedések hatálya alá nem tartozó, harmadik országbeli piacok ellátását az adott piacokon már jelen lévő vállalatok biztosítják, a Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitást feltehetően az érintett termék uniós piacra irányuló kivitelének céljára használnák fel.

| (73) | Figyelembe véve a kínai exportőrök által korábban folytatott, a hatályos intézkedések bevezetését eredményező dömpinget és az általuk jelenleg harmadik országokban folytatott dömpinget, feltételezhető, hogy az ilyen Unióba irányuló kivitel dömpingelt áron történne. |
| --- | --- |

(73)

Figyelembe véve a kínai exportőrök által korábban folytatott, a hatályos intézkedések bevezetését eredményező dömpinget és az általuk jelenleg harmadik országokban folytatott dömpinget, feltételezhető, hogy az ilyen Unióba irányuló kivitel dömpingelt áron történne.

| (74) | Ezenkívül emlékeztetni kell arra, hogy 1995 és 2001 között dömpingellenes intézkedéseket alkalmaztak a Kínából exportált perszulfátokra, amint az a fenti (23) preambulumbekezdésben szerepel. Mivel ezeket az intézkedéseket nem hosszabbították meg, a Kínából származó import volumene a 2001. évi kevesebb mint 200 tonnáról 2006-ban közel 10 000 tonnára nőtt, és így a kínai import megszerezte az uniós piac több mint 20 %-át. |
| --- | --- |

(74)

Ezenkívül emlékeztetni kell arra, hogy 1995 és 2001 között dömpingellenes intézkedéseket alkalmaztak a Kínából exportált perszulfátokra, amint az a fenti (23) preambulumbekezdésben szerepel. Mivel ezeket az intézkedéseket nem hosszabbították meg, a Kínából származó import volumene a 2001. évi kevesebb mint 200 tonnáról 2006-ban közel 10 000 tonnára nőtt, és így a kínai import megszerezte az uniós piac több mint 20 %-át.

4.   Következtetés

| (75) | A vizsgálat megállapításai fényében – tehát a Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitás, a harmadik országokban továbbra is fennálló kínai dömping, a kínai exportőrök által egyéb fő harmadik országbeli piacokon történő értékesítés korlátozott lehetősége, valamint a kínai exportőröknek az exportvolumenek uniós piacra történő átirányítására való bizonyított képessége alapján – a Bizottság úgy véli, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése az uniós gazdasági ágazat helyzetét fő piacán gyengítené, és a várható olcsó kínai behozatal miatt a gazdasági ágazatot ismét kár érné. Nem indokolt azt feltételezni, hogy az uniós ágazat hatályos intézkedéseknek köszönhető teljesítményjavulása az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén is fennmaradna vagy tovább fokozódna. Éppen ellenkezőleg, a körülmények várhatóan kedveznének az uniós piacra irányuló, dömpingelt árú és jelentős volumenű kínai behozatalnak, ami feltehetően hátráltatná az uniós piacon a figyelembe vett időszakban bekövetkezett kedvező fejleményeket. A valószínűsíthető kínai dömpingelt behozatal nyomást gyakorolna az uniós gazdasági ágazat értékesítési áraira, és hatására az ágazat elveszíthetné piaci részesedését, ami hátrányosan befolyásolná az uniós gazdasági ágazat – a fenti (66) preambulumbekezdésben ismertetetteknek megfelelőn továbbra is bizonytalan – pénzügyi teljesítményét. |
| --- | --- |

(75)

A vizsgálat megállapításai fényében – tehát a Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitás, a harmadik országokban továbbra is fennálló kínai dömping, a kínai exportőrök által egyéb fő harmadik országbeli piacokon történő értékesítés korlátozott lehetősége, valamint a kínai exportőröknek az exportvolumenek uniós piacra történő átirányítására való bizonyított képessége alapján – a Bizottság úgy véli, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése az uniós gazdasági ágazat helyzetét fő piacán gyengítené, és a várható olcsó kínai behozatal miatt a gazdasági ágazatot ismét kár érné. Nem indokolt azt feltételezni, hogy az uniós ágazat hatályos intézkedéseknek köszönhető teljesítményjavulása az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén is fennmaradna vagy tovább fokozódna. Éppen ellenkezőleg, a körülmények várhatóan kedveznének az uniós piacra irányuló, dömpingelt árú és jelentős volumenű kínai behozatalnak, ami feltehetően hátráltatná az uniós piacon a figyelembe vett időszakban bekövetkezett kedvező fejleményeket. A valószínűsíthető kínai dömpingelt behozatal nyomást gyakorolna az uniós gazdasági ágazat értékesítési áraira, és hatására az ágazat elveszíthetné piaci részesedését, ami hátrányosan befolyásolná az uniós gazdasági ágazat – a fenti (66) preambulumbekezdésben ismertetetteknek megfelelőn továbbra is bizonytalan – pénzügyi teljesítményét.

F.   AZ UNIÓS ÉRDEK

1.   Bevezetés

| (76) | Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően megvizsgálták, hogy a meglévő intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekeivel. Az uniós érdek meghatározása a különféle érintett érdekek, így az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeinek a megítélésén alapult. Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt félnek lehetőséget biztosítottak álláspontja ismertetésére. |
| --- | --- |

(76)

Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően megvizsgálták, hogy a meglévő intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekeivel. Az uniós érdek meghatározása a különféle érintett érdekek, így az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeinek a megítélésén alapult. Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt félnek lehetőséget biztosítottak álláspontja ismertetésére.

| (77) | Mivel ez a vizsgálat a meglévő intézkedések felülvizsgálatára irányul, ezért lehetővé teszi, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedéseknek az érintett felekre gyakorolt túlzott negatív hatását is értékelje. |
| --- | --- |

(77)

Mivel ez a vizsgálat a meglévő intézkedések felülvizsgálatára irányul, ezért lehetővé teszi, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedéseknek az érintett felekre gyakorolt túlzott negatív hatását is értékelje.

2.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (78) | A fenti (70) preambulumbekezdésben megállapítást nyert, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az uniós gazdasági ágazat helyzetének jelentős romlása valószínűsíthető. Ennélfogva az uniós gazdasági ágazat számára az intézkedések fenntartása előnyös lenne, mivel az uniós gyártók meg tudnák őrizni értékesítési volumenük, piaci részesedésük és nyereségességük szintjét, valamint általánosan kedvező gazdasági helyzetüket. Az intézkedések megszüntetése ezzel szemben súlyosan veszélyeztetné az uniós gazdasági ágazat életképességét, mivel feltételezhető az uniós piacra irányuló, dömpingelt árú és jelentős volumenű kínai behozatal növekedése, amely a kár megismétlődéséhez vezetne. |
| --- | --- |

(78)

A fenti (70) preambulumbekezdésben megállapítást nyert, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az uniós gazdasági ágazat helyzetének jelentős romlása valószínűsíthető. Ennélfogva az uniós gazdasági ágazat számára az intézkedések fenntartása előnyös lenne, mivel az uniós gyártók meg tudnák őrizni értékesítési volumenük, piaci részesedésük és nyereségességük szintjét, valamint általánosan kedvező gazdasági helyzetüket. Az intézkedések megszüntetése ezzel szemben súlyosan veszélyeztetné az uniós gazdasági ágazat életképességét, mivel feltételezhető az uniós piacra irányuló, dömpingelt árú és jelentős volumenű kínai behozatal növekedése, amely a kár megismétlődéséhez vezetne.

3.   A felhasználók érdeke

| (79) | A 44 megkeresett felhasználó közül senki sem válaszolt a kérdőívre, és nem működött együtt. A felhasználók az eredeti vizsgálatban sem működtek együtt. A felhasználók érdeklődésének hiányában megállapítást nyert, hogy az intézkedések fenntartása nem ellentétes a felhasználók érdekével. A vizsgálat azt is kimutatta, hogy az érintett terméknek a késztermékek költségére gyakorolt hatása elhanyagolható, és az intézkedések fenntartása nem gyakorolna kedvezőtlen hatást a felhasználók gazdasági ágazataira. A vizsgálat arra is rámutatott, hogy a termék jellegének, valamint a piacon rendelkezésre álló számos beszerzési forrásnak köszönhetően a felhasználók könnyen beszállítót válthatnak. |
| --- | --- |

(79)

A 44 megkeresett felhasználó közül senki sem válaszolt a kérdőívre, és nem működött együtt. A felhasználók az eredeti vizsgálatban sem működtek együtt. A felhasználók érdeklődésének hiányában megállapítást nyert, hogy az intézkedések fenntartása nem ellentétes a felhasználók érdekével. A vizsgálat azt is kimutatta, hogy az érintett terméknek a késztermékek költségére gyakorolt hatása elhanyagolható, és az intézkedések fenntartása nem gyakorolna kedvezőtlen hatást a felhasználók gazdasági ágazataira. A vizsgálat arra is rámutatott, hogy a termék jellegének, valamint a piacon rendelkezésre álló számos beszerzési forrásnak köszönhetően a felhasználók könnyen beszállítót válthatnak.

4.   Az importőrök érdeke

| (80) | A 14 megkeresett importőr közül senki sem válaszolt a kérdőívre, és nem működött együtt. Az importőrök az eredeti vizsgálatban sem működtek együtt. Az importőrök érdeklődésének hiányában megállapítást nyert, hogy az intézkedések fenntartása nem ellentétes az importőrök érdekével. A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az importőrök könnyen vásárolhatnak a piacon jelenleg rendelkezésre álló különböző forrásokból, különösen az uniós gazdasági ágazattól, az Egyesült Államok exportőreitől és a termékeiket nem dömpingelt árakon értékesítő kínai exportőröktől. |
| --- | --- |

(80)

A 14 megkeresett importőr közül senki sem válaszolt a kérdőívre, és nem működött együtt. Az importőrök az eredeti vizsgálatban sem működtek együtt. Az importőrök érdeklődésének hiányában megállapítást nyert, hogy az intézkedések fenntartása nem ellentétes az importőrök érdekével. A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az importőrök könnyen vásárolhatnak a piacon jelenleg rendelkezésre álló különböző forrásokból, különösen az uniós gazdasági ágazattól, az Egyesült Államok exportőreitől és a termékeiket nem dömpingelt árakon értékesítő kínai exportőröktől.

5.   Következtetés

| (81) | A fentiekre tekintettel megállapítást nyert, hogy nem szól uniós érdekből fakadó kényszerítő ok a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen. |
| --- | --- |

(81)

A fentiekre tekintettel megállapítást nyert, hogy nem szól uniós érdekből fakadó kényszerítő ok a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen.

G.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (82) | Minden felet értesítettek azokról a lényeges tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a fennálló intézkedések fenntartását javasolták. Határidőt is megállapítottak számukra, amely során a nyilvánosságra hozatalt követően előterjeszthették észrevételeiket. A benyújtott információkat és észrevételeket a Bizottság indokolt esetben megfelelően figyelembe vette. |
| --- | --- |

(82)

Minden felet értesítettek azokról a lényeges tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a fennálló intézkedések fenntartását javasolták. Határidőt is megállapítottak számukra, amely során a nyilvánosságra hozatalt követően előterjeszthették észrevételeiket. A benyújtott információkat és észrevételeket a Bizottság indokolt esetben megfelelően figyelembe vette.

| (83) | A fent említettek alapján az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésében előírtaknak megfelelően az 1184/2007/EK rendelettel a Kínából származó egyes peroxoszulfátok (perszulfátok) behozatalára bevezetett dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(83)

A fent említettek alapján az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésében előírtaknak megfelelően az 1184/2007/EK rendelettel a Kínából származó egyes peroxoszulfátok (perszulfátok) behozatalára bevezetett dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani.

| (84) | Annak érdekében, hogy a lehető legalacsonyabb szintre csökkentsék az intézkedések megkerülésének a vámtételek közötti nagy különbségekből adódó kockázatát, úgy ítélték meg, hogy ebben az esetben a dömpingellenes vámok megfelelő alkalmazásának biztosítására különleges intézkedésekre van szükség. E különleges intézkedések – amelyek csak azon társaságokra vonatkoznak, amelyek esetében egyedi vámtételeket állapítottak meg – egyebek között a következők: a tagállamok vámhatóságai előtt olyan érvényes kereskedelmi számla bemutatása, amely megfelel az e rendelet mellékletében meghatározott követelményeknek. Az ilyen számlával nem kísért behozatalokra az összes többi gyártóra alkalmazandó dömpingellenes maradványvám vonatkozik, |
| --- | --- |

(84)

Annak érdekében, hogy a lehető legalacsonyabb szintre csökkentsék az intézkedések megkerülésének a vámtételek közötti nagy különbségekből adódó kockázatát, úgy ítélték meg, hogy ebben az esetben a dömpingellenes vámok megfelelő alkalmazásának biztosítására különleges intézkedésekre van szükség. E különleges intézkedések – amelyek csak azon társaságokra vonatkoznak, amelyek esetében egyedi vámtételeket állapítottak meg – egyebek között a következők: a tagállamok vámhatóságai előtt olyan érvényes kereskedelmi számla bemutatása, amely megfelel az e rendelet mellékletében meghatározott követelményeknek. Az ilyen számlával nem kísért behozatalokra az összes többi gyártóra alkalmazandó dömpingellenes maradványvám vonatkozik,

ELFOGADTA EZT AZ RENDELETET:

1. cikk

(1)   A Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg a 2833 40 00, illetve az ex 2842 90 80 KN-kóddal (2842908020 TARIC-kóddal) bejelentett peroxoszulfátokra (perszulfátok) – beleértve a kálium-peroximonoszulfátot is – a Bizottság végleges dömpingellenes vámot vet ki.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:

| Vállalat | Dömpingellenes vám | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| ABC Chemicals (Shanghai) Co. Ltd., Sanghaj | 0,0 % | A820 |
| United Initiators Shanghai Co. Ltd. | 24,5 % | A821 |
| Minden más vállalat | 71,8 % | A999 |

Vállalat

Dömpingellenes vám

TARIC-kiegészítő kód

ABC Chemicals (Shanghai) Co. Ltd., Sanghaj

0,0 %

A820

United Initiators Shanghai Co. Ltd.

24,5 %

A821

Minden más vállalat

71,8 %

A999

(3)   A (2) bekezdésben említett vállalatok számára megállapított egyéni vámtételek alkalmazásának feltétele a mellékletben meghatározott követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak. Amennyiben ilyen számla nem kerül bemutatásra, úgy a minden más vállalatra érvényes vámot kell alkalmazni.

(4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. december 12-én.

a Tanács részéről

az elnök

J. NEVEROVIC

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  HL L 265., 2007.10.11., 1. o.

2

(3)  HL C 305., 2012.10.10., 15. o.

3

(4)  Emlékeztetni kell arra, hogy a Tanács az 1184/2007/EK rendeletben– amely végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból, Tajvanról és az Amerikai Egyesült Államokból származó peroxoszulfátok behozatalára – a United Initiators Shanghai Co. Ltd. vállalat neve Degussa-AJ (Shanghai) Initiators Co. Ltd., Sanghaj volt. A névváltozás oka a 2008-ban bekövetkező tulajdonosváltás volt.

4

(5)  A-570-847. (Felülvizsgálat)

5

(6)  Az ebben a preambulumbekezdésben említett vállalatot a hatályvesztési felülvizsgálatban nem vizsgálják újra, mivel az eredeti vizsgálat e vállalat tekintetében nulla vámtételt határozott meg (1184/2007/EK rendelet).

6

---

MELLÉKLET

Az 1. cikk (3) bekezdésében említett érvényes kereskedelmi számlán kötelező feltüntetni a számlát kibocsátó vállalat tisztségviselője által aláírt, alábbi formátumú nyilatkozatot:

| (1) | A kereskedelmi számlát kiállító vállalat tisztségviselőjének neve és beosztása. |
| --- | --- |

(1)

A kereskedelmi számlát kiállító vállalat tisztségviselőjének neve és beosztása.

| (2) | Nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre [... TARIC-kiegészítő kód alatt] értékesített [mennyiség] peroxoszulfátokat a(z) [társaság neve és címe] állította elő a Kínai Népköztársaságban. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő információ teljes és helytálló.” |
| --- | --- |

(2)

Nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre [... TARIC-kiegészítő kód alatt] értékesített [mennyiség] peroxoszulfátokat a(z) [társaság neve és címe] állította elő a Kínai Népköztársaságban. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő információ teljes és helytálló.”

Dátum és aláírás

---

| 17.12.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 338/23 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 338/23

---

A BIZOTTSÁG 1344/2013/EU RENDELETE

(2013. december 12.)

az Egyesült Királyság lobogója alatt közlekedő hajók által a IVa övezetben folytatott makrélahalászat tilalmáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az uniós vizeken, valamint a nemzetközi tárgyalások vagy megállapodások hatálya alá tartozó bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós hajók számára egyes nem uniós vizeken rendelkezésre álló halászati lehetőségeknek a 2013. évre történő meghatározásáról szóló, 2013. január 21-i 40/2013/EU tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2013. évre. |
| --- | --- |

(1)

Az uniós vizeken, valamint a nemzetközi tárgyalások vagy megállapodások hatálya alá tartozó bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós hajók számára egyes nem uniós vizeken rendelkezésre álló halászati lehetőségeknek a 2013. évre történő meghatározásáról szóló, 2013. január 21-i 40/2013/EU tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2013. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2013-ra megállapított halászati kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2013-ra megállapított halászati kvótát.

| (3) | Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát, |
| --- | --- |

(3)

Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében megjelölt időponttól kezdve úgy kell tekinteni, hogy a mellékletben említett tagállam a mellékletben megnevezett állományra nézve kimerítette a 2013. évi halászati kvótáját.

2. cikk

Tilalmak

Az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók a mellékletben megjelölt időponttól nem halászhatnak a mellékletben megnevezett állományra. Az e hajók által ezen időponttól kezdve kifogott, az adott állományba tartozó egyedeket tilos különösen a fedélzeten tárolni, kirakni, átrakni és kirakodni.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. december 12-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Lowri EVANS

tengerügyi és halászati főigazgató

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

1

(2)  HL L 23., 2013.1.25., 54. o.

2

---

MELLÉKLET

| Szám | 73/TQ40 |
| --- | --- |
| Tagállam | Egyesült Királyság |
| Állomány | MAC/*4A |
| Faj | Makréla (Scomber scombrus) |
| Övezet | IVa |
| Tilalom bevezetésének napja | 2013.11.27. |

Szám

73/TQ40

Tagállam

Egyesült Királyság

Állomány

MAC/*4A

Faj

Makréla (Scomber scombrus)

Övezet

IVa

Tilalom bevezetésének napja

2013.11.27.

---

| 17.12.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 338/25 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 338/25

---

A BIZOTTSÁG 1345/2013/EU RENDELETE

(2013. december 12.)

az Egyesült Királyság lobogója alatt közlekedő hajók által a VIIf és VIIg övezetben folytatott, sima lepényhalra irányuló halászat tilalmáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A nemzetközi tárgyalások vagy megállapodások hatálya alá nem tartozó bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós hajók számára rendelkezésre álló halászati lehetőségeknek a 2013. évre történő meghatározásáról szóló, 2013. január 21-i 39/2013/EU tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2013. évre. |
| --- | --- |

(1)

A nemzetközi tárgyalások vagy megállapodások hatálya alá nem tartozó bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós hajók számára rendelkezésre álló halászati lehetőségeknek a 2013. évre történő meghatározásáról szóló, 2013. január 21-i 39/2013/EU tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2013. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2013-ra megállapított halászati kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2013-ra megállapított halászati kvótát.

| (3) | Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát, |
| --- | --- |

(3)

Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében megjelölt időponttól kezdve úgy kell tekinteni, hogy a mellékletben említett tagállam a mellékletben megnevezett állományra nézve kimerítette a 2013. évi halászati kvótáját.

2. cikk

Tilalmak

Az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók a mellékletben megjelölt időponttól nem halászhatnak a mellékletben megnevezett állományra. Az e hajók által ezen időponttól kezdve kifogott, az adott állományba tartozó egyedeket tilos különösen a fedélzeten tárolni, kirakni, átrakni és kirakodni.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. december 12-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Lowri EVANS

tengerügyi és halászati főigazgató

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

1

(2)  HL L 23., 2013.1.25., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

| Szám | 78/TQ39 |
| --- | --- |
| Tagállam | Egyesült Királyság |
| Állomány | PLE/7FG. |
| Faj | Sima lepényhal (Pleuronectes platessa) |
| Övezet | VIIf és VIIg |
| Tilalom bevezetésének napja | 2013.11.27. |

Szám

78/TQ39

Tagállam

Egyesült Királyság

Állomány

PLE/7FG.

Faj

Sima lepényhal (Pleuronectes platessa)

Övezet

VIIf és VIIg

Tilalom bevezetésének napja

2013.11.27.

---

| 17.12.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 338/27 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 338/27

---

A BIZOTTSÁG 1346/2013/EU RENDELETE

(2013. december 12.)

a Spanyolország lobogója alatt közlekedő hajók által az Atlanti-óceánon folytatott, kormos marlinra irányuló halászat tilalmáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az uniós vizeken, valamint a nemzetközi tárgyalások vagy megállapodások hatálya alá tartozó bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós hajók számára egyes nem uniós vizeken rendelkezésre álló halászati lehetőségeknek a 2013. évre történő meghatározásáról szóló, 2013. január 21-i 40/2013/EU tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2013. évre. |
| --- | --- |

(1)

Az uniós vizeken, valamint a nemzetközi tárgyalások vagy megállapodások hatálya alá tartozó bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós hajók számára egyes nem uniós vizeken rendelkezésre álló halászati lehetőségeknek a 2013. évre történő meghatározásáról szóló, 2013. január 21-i 40/2013/EU tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2013. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2013-ra megállapított halászati kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2013-ra megállapított halászati kvótát.

| (3) | Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát, |
| --- | --- |

(3)

Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében megjelölt időponttól kezdve úgy kell tekinteni, hogy a mellékletben említett tagállam a mellékletben megnevezett állományra nézve kimerítette a 2013. évi halászati kvótáját.

2. cikk

Tilalmak

Az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók a mellékletben megjelölt időponttól nem halászhatnak a mellékletben megnevezett állományra. Az e hajók által ezen időponttól kezdve kifogott, az adott állományba tartozó egyedeket tilos különösen a fedélzeten tárolni, kirakni, átrakni és kirakodni.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. december 12-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Lowri EVANS

tengerügyi és halászati főigazgató

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

1

(2)  HL L 23., 2013.1.25., 54. o.

2

---

MELLÉKLET

| Szám | 72/TQ40 |
| --- | --- |
| Tagállam | Spanyolország |
| Állomány | BUM/ATLANT |
| Faj | Kormos marlin (Makaira nigricans) |
| Övezet | Atlanti-óceán |
| Tilalom bevezetésének napja | 2013.11.21. |

Szám

72/TQ40

Tagállam

Spanyolország

Állomány

BUM/ATLANT

Faj

Kormos marlin (Makaira nigricans)

Övezet

Atlanti-óceán

Tilalom bevezetésének napja

2013.11.21.

---

| 17.12.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 338/29 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 338/29

---

A BIZOTTSÁG 1347/2013/EU RENDELETE

(2013. december 13.)

az Egyesült Királyság lobogója alatt közlekedő hajók által a IIIa, IVb és IVc övezetben folytatott makrélahalászat tilalmáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az uniós vizeken, valamint a nemzetközi tárgyalások vagy megállapodások hatálya alá tartozó bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós hajók számára egyes nem uniós vizeken rendelkezésre álló halászati lehetőségeknek a 2013. évre történő meghatározásáról szóló, 2013. január 21-i 40/2013/EU tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2013. évre. |
| --- | --- |

(1)

Az uniós vizeken, valamint a nemzetközi tárgyalások vagy megállapodások hatálya alá tartozó bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós hajók számára egyes nem uniós vizeken rendelkezésre álló halászati lehetőségeknek a 2013. évre történő meghatározásáról szóló, 2013. január 21-i 40/2013/EU tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2013. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2013-ra megállapított halászati kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2013-ra megállapított halászati kvótát.

| (3) | Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát, |
| --- | --- |

(3)

Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében megjelölt időponttól kezdve úgy kell tekinteni, hogy a mellékletben említett tagállam a mellékletben megnevezett állományra nézve kimerítette a 2013. évi halászati kvótáját.

2. cikk

Tilalmak

Az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók a mellékletben megjelölt időponttól nem halászhatnak a mellékletben megnevezett állományra. Az e hajók által ezen időponttól kezdve kifogott, az adott állományba tartozó egyedeket tilos különösen a fedélzeten tárolni, kirakni, átrakni és kirakodni.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. december 13-án.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Lowri EVANS

tengerügyi és halászati főigazgató

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

1

(2)  HL L 23., 2013.1.25., 54. o.

2

---

MELLÉKLET

| Szám | 74/TQ40 |
| --- | --- |
| Tagállam | Egyesült Királyság |
| Állomány | MAC/*3A4BC |
| Faj | Makréla (Scomber scombrus) |
| Övezet | IIIa, IVb és IVc |
| Tilalom bevezetésének napja | 2013.11.27. |

Szám

74/TQ40

Tagállam

Egyesült Királyság

Állomány

MAC/*3A4BC

Faj

Makréla (Scomber scombrus)

Övezet

IIIa, IVb és IVc

Tilalom bevezetésének napja

2013.11.27.

---

| 17.12.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 338/31 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 338/31

---

A BIZOTTSÁG 1348/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2013. december 16.)

az olívaolaj és az olívamaradék-olaj jellemzőiről és az ezekre vonatkozó elemzési módszerekről szóló 2568/91/EGK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) (1) és különösen annak 113. cikke (1) bekezdésének a) pontjára és 121. cikke első bekezdésének a) és h) pontjára, összefüggésben 4. cikkével,

mivel:

| (1) | A 2568/91/EGK bizottsági rendelet (2) meghatározza az olívaolajok és az olívapogácsa-olajok kémiai és érzékszervi jellemzőit, valamint az e jellemzők értékelésére szolgáló módszereket. Ezeket a módszereket, illetve az olajok jellemzőire vonatkozó határértékeket – a vegyészeti szakértők véleményét figyelembe véve és a Nemzetközi Olívatanács (a továbbiakban: IOC) keretében végzett munka eredményeivel összhangban – frissíteni kell. |
| --- | --- |

(1)

A 2568/91/EGK bizottsági rendelet (2) meghatározza az olívaolajok és az olívapogácsa-olajok kémiai és érzékszervi jellemzőit, valamint az e jellemzők értékelésére szolgáló módszereket. Ezeket a módszereket, illetve az olajok jellemzőire vonatkozó határértékeket – a vegyészeti szakértők véleményét figyelembe véve és a Nemzetközi Olívatanács (a továbbiakban: IOC) keretében végzett munka eredményeivel összhangban – frissíteni kell.

| (2) | A Nemzetközi Olívatanács által megállapított legújabb nemzetközi szabványok uniós szintű végrehajtásának biztosítása érdekében frissíteni kell bizonyos, a 2568/91/EGK rendeletben meghatározott elemzési módszereket, valamint az olajok jellemzőire vonatkozó bizonyos határértékeket. |
| --- | --- |

(2)

A Nemzetközi Olívatanács által megállapított legújabb nemzetközi szabványok uniós szintű végrehajtásának biztosítása érdekében frissíteni kell bizonyos, a 2568/91/EGK rendeletben meghatározott elemzési módszereket, valamint az olajok jellemzőire vonatkozó bizonyos határértékeket.

| (3) | Következésképpen ki kell igazítani a sztigmasztadiének, a viaszok, a mirisztinsav és a zsírsav-alkilészterek határértékeit és ennek megfelelően módosítani kell bizonyos döntési fákat annak ellenőrzésére, hogy egy olívaolaj-minta megfelel-e a bejelentett kategóriának. A fogyasztóvédelem érdekében döntési fákat kell bevezetni a korlátozóbb paraméterekkel összevetett kampeszterin- és delta-7-sztigmaszterin-tartalom meghatározására a kereskedelem megkönnyítése és az olívaolajok eredetiségének biztosítása céljából. A szterinek összetételének és mennyiségének megállapítására, valamint az eritrodiol és az uvaol meghatározására alkalmazott elemzési módszert megbízhatóbb módszerrel kell felváltani, mely a triterpén dialkoholokat is lefedi. Emellett indokolt felülvizsgálni az olívaolajok érzékszervi értékelését, valamint bevezetni egy olyan módszert, amely lehetővé teszi a külső eredetű növényi olajok kimutatását az olívaolajokban. |
| --- | --- |

(3)

Következésképpen ki kell igazítani a sztigmasztadiének, a viaszok, a mirisztinsav és a zsírsav-alkilészterek határértékeit és ennek megfelelően módosítani kell bizonyos döntési fákat annak ellenőrzésére, hogy egy olívaolaj-minta megfelel-e a bejelentett kategóriának. A fogyasztóvédelem érdekében döntési fákat kell bevezetni a korlátozóbb paraméterekkel összevetett kampeszterin- és delta-7-sztigmaszterin-tartalom meghatározására a kereskedelem megkönnyítése és az olívaolajok eredetiségének biztosítása céljából. A szterinek összetételének és mennyiségének megállapítására, valamint az eritrodiol és az uvaol meghatározására alkalmazott elemzési módszert megbízhatóbb módszerrel kell felváltani, mely a triterpén dialkoholokat is lefedi. Emellett indokolt felülvizsgálni az olívaolajok érzékszervi értékelését, valamint bevezetni egy olyan módszert, amely lehetővé teszi a külső eredetű növényi olajok kimutatását az olívaolajokban.

| (4) | Az olajok megfelelőségi ellenőrzésének eljárásaival kapcsolatos fejlemények fényében az olívaolajok és az olívapogácsa-olajok elemzési módszereit ezeknek megfelelően ki kell igazítani. |
| --- | --- |

(4)

Az olajok megfelelőségi ellenőrzésének eljárásaival kapcsolatos fejlemények fényében az olívaolajok és az olívapogácsa-olajok elemzési módszereit ezeknek megfelelően ki kell igazítani.

| (5) | Ezért a 2568/91/EGK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

Ezért a 2568/91/EGK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | Annak érdekében, hogy kellő idő álljon rendelkezésre az új szabályokhoz történő alkalmazkodásra és az alkalmazásukhoz szükséges eszközök bevezetésére, valamint a kereskedelemi ügyletek zavarait megelőzendő célszerű az e rendelet szerinti módosításokat 2014. március 1-jétől alkalmazni. Ugyanezen okból célszerű úgy rendelkezni, hogy az említett időpontig az Európai Unióban jogszerűen gyártott és címkézett, illetve az Európai Unió területére jogszerűen behozott és szabad forgalomba bocsátott olívaolajok és olívapogácsa-olajok a készletek kimerüléséig forgalomba hozhatók legyenek. |
| --- | --- |

(6)

Annak érdekében, hogy kellő idő álljon rendelkezésre az új szabályokhoz történő alkalmazkodásra és az alkalmazásukhoz szükséges eszközök bevezetésére, valamint a kereskedelemi ügyletek zavarait megelőzendő célszerű az e rendelet szerinti módosításokat 2014. március 1-jétől alkalmazni. Ugyanezen okból célszerű úgy rendelkezni, hogy az említett időpontig az Európai Unióban jogszerűen gyártott és címkézett, illetve az Európai Unió területére jogszerűen behozott és szabad forgalomba bocsátott olívaolajok és olívapogácsa-olajok a készletek kimerüléséig forgalomba hozhatók legyenek.

| (7) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2568/91/EGK rendelet a következőképpen módosul:

| (1) | a 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „2. cikk
  (1)   Az olajok I. melléklet szerinti jellemzőinek megállapítása a következő elemzési módszerekkel történik:






  a) | a szabad zsírsavak mennyiségének az olajsav százalékban történő meghatározása a II. melléklet szerinti módszerrel; |
| --- | --- | --- |

(1)

a 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„2. cikk

(1)   Az olajok I. melléklet szerinti jellemzőinek megállapítása a következő elemzési módszerekkel történik:

a)

a szabad zsírsavak mennyiségének az olajsav százalékban történő meghatározása a II. melléklet szerinti módszerrel;

| b) | a peroxid-index meghatározása a III. melléklet szerinti módszerrel; |
| --- | --- |

b)

a peroxid-index meghatározása a III. melléklet szerinti módszerrel;

| c) | a viasztartalom meghatározása a IV. melléklet szerinti módszerrel; |
| --- | --- |

c)

a viasztartalom meghatározása a IV. melléklet szerinti módszerrel;

| d) | a szterinek és a triterpén dialkoholok összetételének és mennyiségének kapilláris oszlopos gázkromatográfiával történő meghatározása az V. melléklet szerinti módszerrel; |
| --- | --- |

d)

a szterinek és a triterpén dialkoholok összetételének és mennyiségének kapilláris oszlopos gázkromatográfiával történő meghatározása az V. melléklet szerinti módszerrel;

| e) | a 2-gliceril monopalmitát százalékának meghatározása a VII. melléklet szerinti módszerrel; |
| --- | --- |

e)

a 2-gliceril monopalmitát százalékának meghatározása a VII. melléklet szerinti módszerrel;

| f) | a spektrofotometriás elemzés a IX. melléklet szerinti módszerrel; |
| --- | --- |

f)

a spektrofotometriás elemzés a IX. melléklet szerinti módszerrel;

| g) | a zsírsavösszetétel meghatározása a X. A. és a X. B. melléklet szerinti módszerrel; |
| --- | --- |

g)

a zsírsavösszetétel meghatározása a X. A. és a X. B. melléklet szerinti módszerrel;

| h) | az illékony halogénezett oldószerek meghatározása a XI. melléklet szerinti módszerrel; |
| --- | --- |

h)

az illékony halogénezett oldószerek meghatározása a XI. melléklet szerinti módszerrel;

| i) | a szűz olívaolaj érzékszervi jellemzőinek értékelése a XII. melléklet szerinti módszerrel; |
| --- | --- |

i)

a szűz olívaolaj érzékszervi jellemzőinek értékelése a XII. melléklet szerinti módszerrel;

| j) | a sztigmasztadiének mennyiségének meghatározása a XVII. melléklet szerinti módszerrel; |
| --- | --- |

j)

a sztigmasztadiének mennyiségének meghatározása a XVII. melléklet szerinti módszerrel;

| k) | az ECN42 triglicerid-tartalom meghatározása a III. melléklet szerinti módszerrel; |
| --- | --- |

k)

az ECN42 triglicerid-tartalom meghatározása a III. melléklet szerinti módszerrel;

| l) | az alifás alkoholtartalom meghatározása a XIX. melléklet szerinti módszerrel; |
| --- | --- |

l)

az alifás alkoholtartalom meghatározása a XIX. melléklet szerinti módszerrel;

| m) | a viasz-, valamint a zsírsav-metilészter- és zsírsav-etilészter-tartalom meghatározása a XX. melléklet szerinti módszerrel. |
| --- | --- |

m)

a viasz-, valamint a zsírsav-metilészter- és zsírsav-etilészter-tartalom meghatározása a XX. melléklet szerinti módszerrel.

A külső eredetű növényi olajok jelenlétének az olívaolajokban történő kimutatására a XXa. melléklet szerinti elemzési módszer alkalmazandó.

(2)   A szűz olívaolajok érzékszervi jellemzőinek nemzeti hatóságok vagy képviselőik által történő ellenőrzését a tagállamok által jóváhagyott kóstolói csoportok végzik.

Valamely olajnak az első albekezdésben említett érzékszervi jellemzői akkor tekintendők a bejelentett kategóriának megfelelőnek, ha a tagállamok által jóváhagyott kóstolói csoport megerősíti az osztályozást.

Amennyiben az érzékszervi jellemzők tekintetében a csoport nem erősíti meg a bejelentett kategóriát, az érdekelt fél kérésére a nemzeti hatóságok vagy képviselőik más jóváhagyott csoportokkal haladéktalanul elvégeztetnek két ellenőrző értékelést, melyek közül az egyiket az érintett termelő tagállam által jóváhagyott csoport végzi. Az érintett jellemzők akkor tekintendők a bejelentett kategóriának megfelelőnek, ha az ellenőrző értékelések közül legalább kettő megerősíti az adott osztályozást. Amennyiben ez nem áll fenn, az ellenőrző értékelések költségei az érdekelt felet terhelik.

(3)   Az olaj jellemzőinek a nemzeti hatóságok vagy képviselőik által az (1) bekezdésben előírtaknak megfelelően történő ellenőrzése során a mintavételezés a vizsgálati minták előkészítésére vonatkozó EN ISO 661, valamint a mintavételezésre vonatkozó EN ISO 5555 nemzetközi szabvány szerint történik. Azonban az EN ISO 5555 szabvány 6.8 pontja ellenére, a közvetlen csomagolású olajok esetében a mintavételezés e rendelet Ia. melléklete szerint történik. Az ömlesztett olajok esetében, amelyekre nem alkalmazható az EN ISO 5555 szabvány szerinti mintavétel, a mintavételezés a tagállam illetékes hatósága által adott utasítások szerint történik.

Az EN ISO 5555 szabvány és az EN ISO 661 szabvány 6. fejezetének sérelme nélkül a levett mintákat a lehető leggyorsabban sötét helyen, hőhatástól távol kell elhelyezni, és legkésőbb a mintavételezést követő ötödik munkanapig be kell küldeni elemzésre; eltérő esetben úgy kell tárolni a mintákat, hogy azok a laboratóriumba küldésük előtt a szállítás vagy a tárolás során ne sérüljenek vagy károsodjanak.

(4)   A (3) bekezdésben említett ellenőrzések céljára a II., III., IX., XII. és XX. mellékletben említett elemzéseket és – ha a nemzeti törvények előírják – az ellenvizsgálatokat csomagolt termékek esetében a minőségmegőrzési idő lejárta előtt kell elvégezni. Az ömlesztett olajok mintavételezése esetében az elemzéseket legkésőbb a mintavételt követő hatodik hónapban el kell végezni.

Az e rendeletben előírt egyéb elemzések vonatkozásában semmiféle határidőt nem kell alkalmazni.

Hacsak a mintavétel nem kevesebb mint két hónappal a minőségmegőrzési idő lejárta előtt történik, akkor amennyiben az elemzések eredményei nem felelnek meg a bejelentett kategóriájú olívaolaj és olívapogácsa-olaj jellemzőinek, az érintett felet legkésőbb egy hónappal az első albekezdésben meghatározott időtartam lejárta előtt értesíteni kell.

(5)   Az olívaolajok jellemzőinek az (1) bekezdés első albekezdésében előírt módszerek szerinti meghatározása céljából az elemzés eredményeit közvetlenül össze kell vetni az e rendeletben meghatározott határértékekkel.”

| (2) | Az I. melléklet helyébe az e rendelet I. mellékletének szövege lép. |
| --- | --- |

(2)

Az I. melléklet helyébe az e rendelet I. mellékletének szövege lép.

| (3) | Az Ia. melléklet helyébe e rendelet II. mellékletének szövege lép. |
| --- | --- |

(3)

Az Ia. melléklet helyébe e rendelet II. mellékletének szövege lép.

| (4) | Az Ib. melléklet helyébe e rendelet III. mellékletének szövege lép. |
| --- | --- |

(4)

Az Ib. melléklet helyébe e rendelet III. mellékletének szövege lép.

| (5) | Az V. melléklet helyébe e rendelet IV. mellékletének szövege lép. |
| --- | --- |

(5)

Az V. melléklet helyébe e rendelet IV. mellékletének szövege lép.

| (6) | A VI. mellékletet el kell hagyni. |
| --- | --- |

(6)

A VI. mellékletet el kell hagyni.

| (7) | A XII. melléklet helyébe e rendelet V. mellékletének szövege lép. |
| --- | --- |

(7)

A XII. melléklet helyébe e rendelet V. mellékletének szövege lép.

| (8) | E rendelet egy XXa. melléklettel egészül ki, amelynek szövege a rendelet XX. melléklete után szerepel. |
| --- | --- |

(8)

E rendelet egy XXa. melléklettel egészül ki, amelynek szövege a rendelet XX. melléklete után szerepel.

2. cikk

A 2014. március 1-je előtt az Európai Unióban jogszerűen gyártott és címkézett, illetve az Európai Unió területére jogszerűen behozott és szabad forgalomba bocsátott termékek a készletek kimerüléséig forgalomba hozhatók.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2014. március 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. december 16-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 1991. július 11-i 2568/91/EGK rendelete (1991. július 11.) az olívaolaj és az olívamaradék-olaj jellemzőiről és az ezekre vonatkozó elemzési módszerekről (HL L 248., 1991.9.5., 1. o.).

2

---

I. MELLÉKLET

1. MELLÉKLET

AZ OLÍVAOLAJ JELLEMZŐI

| Kategória | Zsírsav-etilészterek (FAEE) mg/kg (*) | Savasság (%) (*) | Peroxidszám mEq O2/kg (*) | Viasztartalom mg/kg (**) | 2-gliceril-monopalmitát (%) | Sztigmasztadiének mg/kg (1) | Különbség: ECN42 (HPLC) és ECN42 különbsége (2)

  (elméleti számítás) | K232 (*) | K268 vagy K270 (*) | Delta-K (*) | Organoleptikus értékelés
  Hibamedián (Hm) (*) | Organoleptikus értékelés
  Gyümölcsösségi medián (Gym) (*) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Extra szűz olívaolaj |

Kategória

Zsírsav-etilészterek (FAEE) mg/kg (*)

Savasság (%) (*)

Peroxidszám mEq O2/kg (*)

Viasztartalom mg/kg (**)

2-gliceril-monopalmitát (%)

Sztigmasztadiének mg/kg (1)

Különbség: ECN42 (HPLC) és ECN42 különbsége (2)

(elméleti számítás)

K232 (*)

K268 vagy K270 (*)

Delta-K (*)

Organoleptikus értékelés

Hibamedián (Hm) (*)

Organoleptikus értékelés

Gyümölcsösségi medián (Gym) (*)

1.

Extra szűz olívaolaj

FAEE-k ≤ 40 (2013-2014-es termesztési év) (3)

FAEE-k ≤ 35 (2014-2015-ös termesztési év)**

FAEE-k ≤ 30 (2015-ös termesztési év után)**

≤ 0,8

≤ 20

Formula

≤ 0,9 ha a palmitinsav összaránya % ≤ 14 %

≤ 0,05

≤ |0,2|

≤ 2,50

≤ 0,22

≤ 0,01

Hm = 0

Gym > 0

≤ 1,0 ha a palmitinsav összaránya % > 14 %

| 2. | Szűz olívaolaj |
| --- | --- |

2.

Szűz olívaolaj

—

≤ 2,0

≤ 20

Formula

≤ 0,9 ha a palmitinsav összaránya % ≤ 14 %

≤ 0,05

≤ |0,2|

≤ 2,60

≤ 0,25

≤ 0,01

Hm ≤ 3,5

Gym > 0

≤ 1,0 ha a palmitinsav összaránya % > 14 %

| 3. | Lampante olívaolaj |
| --- | --- |

3.

Lampante olívaolaj

—

> 2,0

—

Formula

≤ 0,9 ha a palmitinsav összaránya % ≤ 14 %

≤ 0,50

≤ |0,3|

—

—

—

Hm > 3,5 (5)

—

≤ 1,1 ha a palmitinsav összaránya % > 14 %

| 4. | Finomított olívaolaj |
| --- | --- |

4.

Finomított olívaolaj

—

≤ 0,3

≤ 5

Formula

≤ 0,9 ha a palmitinsav összaránya % ≤ 14 %

—

≤ |0,3|

—

≤ 1,10

≤ 0,16

—

—

≤ 1,1 ha a palmitinsav összaránya % > 14 %

| 5. | Finomított és szűz olívaolajokból álló olívaolaj |
| --- | --- |

5.

Finomított és szűz olívaolajokból álló olívaolaj

—

≤ 1,0

≤ 15

Formula

≤ 0,9 ha a palmitinsav összaránya % ≤ 14 %

—

≤ |0,3|

—

≤ 0,90

≤ 0,15

—

—

≤ 1,0 ha a palmitinsav összaránya % > 14 %

| 6. | Nyers olívapogácsa-olaj |
| --- | --- |

6.

Nyers olívapogácsa-olaj

—

—

—

Formula

≤ 1,4

—

≤ |0,6|

—

—

—

—

—

| 7. | Finomított olívapogácsa-olaj |
| --- | --- |

7.

Finomított olívapogácsa-olaj

—

≤ 0,3

≤ 5

Formula

≤ 1,4

—

≤ |0,5|

—

≤ 2,00

≤ 0,20

—

—

| 8. | Olívapogácsa-olaj |
| --- | --- |

8.

Olívapogácsa-olaj

—

≤ 1,0

≤ 15

Formula

≤ 1,2

—

≤ |0,5|

—

≤ 1,70

≤ 0,18

—

—

| Kategória | Zsírsavösszetétel (7) | Transzolajizo-merek összege
  (%) | Transzlinol- + transzlinolén-izomerek összege
  (%) | Szterinösszetétel | Szterinek összege
  (mg/kg) | Eritrodiol és uvaol
  (%) (**) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mirisztin-sav
  (%) | Linolén-sav
  (%) | Arachin-sav
  (%) | Eikozén-sav
  (%) | Behén-sav
  (%) | Lignocerin-sav
  (%) | Kolesz-terin
  (%) | Brasszikasz-terin
  (%) | Kampesz-terin (8)

  (%) | Sztigmasz-terin
  (%) | Láth. β-szitosz-terin
  (%) (9) | Delta-7-sztigma-sztenol (8)

  (%) |
| 1. | Extra szűz olívaolaj |

Kategória

Zsírsavösszetétel (7)

Transzolajizo-merek összege

(%)

Transzlinol- + transzlinolén-izomerek összege

(%)

Szterinösszetétel

Szterinek összege

(mg/kg)

Eritrodiol és uvaol

(%) (**)

Mirisztin-sav

(%)

Linolén-sav

(%)

Arachin-sav

(%)

Eikozén-sav

(%)

Behén-sav

(%)

Lignocerin-sav

(%)

Kolesz-terin

(%)

Brasszikasz-terin

(%)

Kampesz-terin (8)

(%)

Sztigmasz-terin

(%)

Láth. β-szitosz-terin

(%) (9)

Delta-7-sztigma-sztenol (8)

(%)

1.

Extra szűz olívaolaj

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,40

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,05

≤ 0,05

≤ 0,5

≤ 0,1

≤ 4,0

< Kamp.

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 000

≤ 4,5

| 2. | Szűz olívaolaj |
| --- | --- |

2.

Szűz olívaolaj

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,40

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,05

≤ 0,05

≤ 0,5

≤ 0,1

≤ 4,0

< Kamp.

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 000

≤ 4,5

| 3. | Lampante olívaolaj |
| --- | --- |

3.

Lampante olívaolaj

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,40

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,10

≤ 0,10

≤ 0,5

≤ 0,1

≤ 4,0

—

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 000

≤ 4,5 (10)

| 4. | Finomított olívaolaj |
| --- | --- |

4.

Finomított olívaolaj

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,40

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,30

≤ 0,5

≤ 0,1

≤ 4,0

< Kamp.

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 000

≤ 4,5

| 5. | Finomított és szűz olívaolajokból álló olívaolaj |
| --- | --- |

5.

Finomított és szűz olívaolajokból álló olívaolaj

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,40

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,30

≤ 0,5

≤ 0,1

≤ 4,0

< Kamp.

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 000

≤ 4,5

| 6. | Nyers olívapogácsa-olaj |
| --- | --- |

6.

Nyers olívapogácsa-olaj

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,40

≤ 0,30

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,10

≤ 0,5

≤ 0,2

≤ 4,0

—

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 2 500

> 4,5 (11)

| 7. | Finomított olívapogácsa-olaj |
| --- | --- |

7.

Finomított olívapogácsa-olaj

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,40

≤ 0,30

≤ 0,20

≤ 0,40

≤ 0,35

≤ 0,5

≤ 0,2

≤ 4,0

< Kamp.

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 800

> 4,5

| 8. | Olívapogácsa-olaj |
| --- | --- |

8.

Olívapogácsa-olaj

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,40

≤ 0,30

≤ 0,20

≤ 0,40

≤ 0,35

≤ 0,5

≤ 0,2

≤ 4,0

< Kamp.

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 600

> 4,5

Megjegyzések:

| (a) | Az eredményeket ugyanannyi tizedesjegy pontossággal kell megadni, mint amennyi az egyes jellemzők esetében meg van adva. Az utolsó értékes számjegyet fel kell kerekíteni a következő számjegyre, ha az ezt követő, nem értékes számjegy 4-nél nagyobb. |
| --- | --- |

(a)

Az eredményeket ugyanannyi tizedesjegy pontossággal kell megadni, mint amennyi az egyes jellemzők esetében meg van adva. Az utolsó értékes számjegyet fel kell kerekíteni a következő számjegyre, ha az ezt követő, nem értékes számjegy 4-nél nagyobb.

| (b) | Ha a jellemzői közül bármelyik kívül esik a megállapított határértéken, az olajat egy másik kategóriába kell sorolni, vagy a tisztaság tekintetében nem megfelelőnek kell minősíteni a rendelet alkalmazásában. |
| --- | --- |

(b)

Ha a jellemzői közül bármelyik kívül esik a megállapított határértéken, az olajat egy másik kategóriába kell sorolni, vagy a tisztaság tekintetében nem megfelelőnek kell minősíteni a rendelet alkalmazásában.

| (c) | Az olaj minőségével kapcsolatos, csillaggal (*) jelzett jellemzők azt jelentik, hogy: - a lampante olívaolaj esetében ezeket a határértékeket nem kell egyidejűleg betartani; - szűz olívaolajok esetében ezek közül a határértékek közül legalább egynek a be nem tartása a szűz olívaolajok kategóriáján belüli átsorolással jár, bár az olívaolaj továbbra is a szűzolívaolaj-kategóriák valamelyikéhez tartozik. |
| --- | --- |

(c)

Az olaj minőségével kapcsolatos, csillaggal (*) jelzett jellemzők azt jelentik, hogy: - a lampante olívaolaj esetében ezeket a határértékeket nem kell egyidejűleg betartani; - szűz olívaolajok esetében ezek közül a határértékek közül legalább egynek a be nem tartása a szűz olívaolajok kategóriáján belüli átsorolással jár, bár az olívaolaj továbbra is a szűzolívaolaj-kategóriák valamelyikéhez tartozik.

| (d) | Az olaj minőségével kapcsolatos, két csillaggal (**) jelölt jellemzők azt jelentik, hogy egyik érintett olívapogácsa-olaj esetében sem kell egyidejűleg betartani ezeket a határokat. |
| --- | --- |

(d)

Az olaj minőségével kapcsolatos, két csillaggal (**) jelölt jellemzők azt jelentik, hogy egyik érintett olívapogácsa-olaj esetében sem kell egyidejűleg betartani ezeket a határokat.

Függelék

Döntési fa

Kampeszterin döntési fa szűz és extra szűz olívaolajokhoz:

A többi paraméternek meg kell felelnie a rendeletben meghatározott határértékeknek.

Delta-7-sztigmaszterin döntési fa:

| — | Extra szűz és szűz olívaolajokhoz |
| --- | --- |

—

Extra szűz és szűz olívaolajokhoz

Image

A többi paraméternek meg kell felelnie a rendeletben meghatározott határértékeknek.

| — | Olívapogácsa-olaj (nyers és finomított) |
| --- | --- |

—

Olívapogácsa-olaj (nyers és finomított)

Image

---

(1)  A kapilláris kolonnával elválasztható (vagy el nem választható) izomerek összesen.

1

(2)  Az olívaolajnak meg kell felelnie a XXa. mellékletben meghatározott módszerre vonatkozó előírásnak.

2

(3)  Ez a határérték a 2014. március 1-je után előállított olívaolajokra vonatkozik.

3

(4)  A 300–350 mg/kg közötti viasztartalmú olajok lampante olívaolajoknak tekintendők, ha a teljes alifásalkohol-tartalom legfeljebb 350 mg/kg, vagy ha az eritrodiol- és uvaoltartalom legfeljebb 3,5 %.

4

(5)  Vagy ahol a hibamedián 3,5 fölötti, vagy a hibamedián legfeljebb 3,5 és a gyümölcsösségi medián 0.

5

(6)  A 300–350 mg/kg közötti viasztartalmú olajok nyers olívapogácsa-olajnak tekintendők, ha a teljes alifásalkohol-tartalom meghaladja a 350 mg/kg-ot, és ha az eritrodiol- és uvaoltartalom nagyobb mint 3,5 %.

6

(7)  Egyéb zsírsavtartalom (%): palmitin: 7,50-20,00; palmitolein: 0,30-3,50; heptadekán: ≤ 0,30; heptadecén: ≤ 0,30; sztearin: 0,50-5,00; olaj: 55,00-83,00; linol: 3,50-21,00.

7

(8)  Lásd e Melléklet Függelékét.

8

(9)  Láth. β-szitoszterol Delta-5,23-sztigmasztadienol+kleroszterin+béta-szitoszterin+szitosztanol+delta-5-avenaszterin+delta-5,24-sztigmasztadienol.

9

(10)  A 300–350 mg/kg közötti viasztartalmú olajok nyers olívapogácsa-olajnak tekintendők, ha a teljes alifásalkohol-tartalom meghaladja a 350 mg/kg-ot, és ha az eritrodiol- és uvaoltartalom nagyobb mint 3,5 %.

10

(11)  A 300–350 mg/kg közötti viasztartalmú olajok lampante olívaolajoknak tekintendők, ha a teljes alifásalkohol-tartalom legfeljebb 350 mg/kg, vagy ha az eritrodiol- és uvaoltartalom legfeljebb vagy 3,5 %.

11

---

II. MELLÉKLET

„Ia MELLÉKLET

OLÍVAOLAJBÓL VAGY OLÍVAPOGÁCSA-OLAJBÓL TÖRTÉNŐ MINTAVÉTEL KÖZVETLEN CSOMAGOLÁSBAN SZÁLLÍTOTT

Ez a mintavételi módszer a közvetlen csomagolású olívaolaj- vagy olívapogácsa-olaj gyártási tételekre vonatkozik. A mintavételi módszer annak függvényében változik, hogy a közvetlen csomagolású kiszerelés meghaladja-e az 5 litert, vagy sem.

A „gyártási tétel” olyan árucikk-készlet, amit olyan körülmények között állítottak elő, dolgoztak fel és csomagoltak, hogy a minden egyes árucikk által tartalmazott olaj az összes analitikai jellemző tekintetében homogénnek mondható. Az egyes gyártási tételek azonosítását az Európai Parlament és a Tanács 2011/91/EU irányelvének megfelelően kell elvégezni (1).

Az „egyedi minta” a közvetlen csomag által tartalmazott olajmennyiség, és amit a gyártási tételből emeltek ki véletlenszerűen.

1.   AZ ELSŐDLEGES MINTA TARTALMA

1.1.   5 litert meg nem haladó közvetlen csomagolás

Az „elsődleges minta” az 5 litert meg nem haladó közvetlen csomagolás esetében az egy gyártási tételből vett egyedi minták számát jelenti az 1. táblázatnak megfelelően.

1.   táblázat

Az elsődleges minta minimális méretét a következők szerint kell megállapítani

| Amennyiben a közvetlen csomagolás űrtartalma | Az elsődleges minta az alábbi számú közvetlen csomagból származó olajat tartalmaz |
| --- | --- |
| (a) | 1 liter vagy annál nagyobb |

Amennyiben a közvetlen csomagolás űrtartalma

Az elsődleges minta az alábbi számú közvetlen csomagból származó olajat tartalmaz

(a)

1 liter vagy annál nagyobb

| (a) | 1 közvetlen csomag |
| --- | --- |

(a)

1 közvetlen csomag

| (b) | kisebb mint 1 liter |
| --- | --- |

(b)

kisebb mint 1 liter

| (b) | a legalább 1 liter össztérfogatot kitevő minimális számú csomag |
| --- | --- |

(b)

a legalább 1 liter össztérfogatot kitevő minimális számú csomag

Az 1. táblázatban található, az elsődleges mintát tartalmazó csomagok száma a tagállamok egyedi igényeinek megfelelően növelhető (például, ha az organoleptikus vizsgálatot nem ugyanaz a laboratórium végzi, mint a kémiai vizsgálatot, ellenőrző elemzést stb.)

1.2.   5 litert meghaladó közvetlen csomagolás

Az „elsődleges minta” az 5 litert meghaladó közvetlen csomag esetében az összes egyedi minta reprezentatív része, amit a 2. táblázatnak megfelelő redukciós eljárás szerint kell megkapni. Az elsődleges mintát különböző mintavételi elemekből kell összeállítani.

Az elsődleges minta „mintavételi eleme” azokat a csomagokat jelenti, amelyek együttesen az elsődleges mintát teszik ki.

2.   táblázat

Vételezendő egyedi minták minimális száma

| Csomagok száma a tételben | A vételezendő egyedi minták minimális száma |
| --- | --- |
| Legfeljebb 10 | 1 |
| 11 és 150 között | 2 |
| 151 és 500 között | 3 |
| 501 és 1 500 között | 4 |
| 1 501 és 2 500 között | 5 |
| > 2 500/1 000 csomag | 1 plusz egyedi minta |

Csomagok száma a tételben

A vételezendő egyedi minták minimális száma

Legfeljebb 10

1

11 és 150 között

2

151 és 500 között

3

501 és 1 500 között

4

1 501 és 2 500 között

5

> 2 500/1 000 csomag

1 plusz egyedi minta

Annak érdekében, hogy csökkenthető legyen a közvetlen csomagokból történő mintavétel, az egyedi minták tartalmát homogenizálni kell az elsődleges minta előállításához. A különböző egyedi minták adagjait a keverés általi homogenizáláshoz egy közös tartályba kell önteni úgy, hogy a lehető leginkább védve legyenek a levegőtől.

Az elsődleges minta tartalmát egy sorozat legkevesebb 1,0 l űrtartalmú csomagba kell önteni, ezek mindegyike az elsődleges minta egy-egy mintavételi elemét képzi.

Az elsődleges minták száma a tagállamok egyedi igényeinek megfelelően növelhető (például, ha az organoleptikus vizsgálatot nem ugyanaz a laboratórium végzi, mint a kémiai vizsgálatot, ellenőrző elemzést stb.)

Minden egyes csomagot úgy kell feltölteni, hogy a tetején a lehető legkisebb legyen a levegőréteg, majd megfelelően le kell zárni és biztosítani, hogy a termék manipulációbiztos legyen.

Ezeket a mintavételi elemeket a megfelelő azonosítás érdekében fel kell címkézni.

2.   ELEMZÉSEK ÉS EREDMÉNYEK

| 2.1. | Minden egyes elsődleges mintát az EN ISO 5555 szabvány 2.5. pontja szerint laboratóriumi mintákra kell felosztani, és az Ib. mellékletben szereplő döntési fa szerinti vagy bármilyen más véletlenszerű sorrendben kell elemezni. |
| --- | --- |

2.1.

Minden egyes elsődleges mintát az EN ISO 5555 szabvány 2.5. pontja szerint laboratóriumi mintákra kell felosztani, és az Ib. mellékletben szereplő döntési fa szerinti vagy bármilyen más véletlenszerű sorrendben kell elemezni.

| 2.2. | Amennyiben a vizsgálatok minden eredménye megfelel az olaj bejelentett kategóriája jellemzőinek, az egész tételt megfelelőnek kell nyilvánítani.
  Amennyiben az elemzések eredményeinek valamelyike nem felel meg az olaj bejelentett kategóriája jellemzőinek, az egész tételt nem megfelelőnek kell nyilvánítani. |
| --- | --- |

2.2.

Amennyiben a vizsgálatok minden eredménye megfelel az olaj bejelentett kategóriája jellemzőinek, az egész tételt megfelelőnek kell nyilvánítani.

Amennyiben az elemzések eredményeinek valamelyike nem felel meg az olaj bejelentett kategóriája jellemzőinek, az egész tételt nem megfelelőnek kell nyilvánítani.

3.   A GYÁRTÁSI TÉTEL KATEGÓRIÁJÁNAK ELLENŐRZÉSE

| 3.1. | A gyártási tétel kategóriájának ellenőrzésére, az illetékes hatóság a következő táblázat szerint megnövelheti a gyártási tétel különböző pontjain vételezendő elsődleges minták számát:

  3.   táblázat


  A gyártási tétel mérete által meghatározott elsődleges minták száma







  Gyártási tétel mérete (literben) | Elsődleges minták száma |
| --- | --- | --- |
| 7 500 | 2 |
| 7 500 – 25 000 | 3 |
| 25 000 – 75 000 | 4 |
| 75 000 – 125 000 | 5 |
| ≥ 125 000 | 6 + 1 minden további 50 000 liter után |

3.1.

A gyártási tétel kategóriájának ellenőrzésére, az illetékes hatóság a következő táblázat szerint megnövelheti a gyártási tétel különböző pontjain vételezendő elsődleges minták számát:

3.   táblázat

A gyártási tétel mérete által meghatározott elsődleges minták száma

Gyártási tétel mérete (literben)

Elsődleges minták száma

7 500

2

7 500 – 25 000

3

25 000 – 75 000

4

75 000 – 125 000

5

≥ 125 000

6 + 1 minden további 50 000 liter után

Az elsődleges mintát adó egyedi mintákat a tételben egymás mellett elhelyezkedő közvetlen csomagokból kell vételezni; minden egyes elsődleges minta elhelyezését fel kell jegyezni, és a mintákat egyértelmű azonosítóval kell ellátni.

Minden egyes elsődleges mintát az 1.1. és az 1.2. pontokban ismertetett eljárásoknak megfelelően kell vételezni.

Ezt követően minden elsődleges mintával a 2(1) cikkben ismertetett elemzéseket kell elvégezni.

| 3.2. | Ha a 2(1) cikkben ismertetett elemzések eredményeinek egyike legalább egy elsődleges minta esetében nem felel meg az olaj bejelentett kategóriája jellemzőinek, a teljes mintázott tételt nem megfelelőnek kell nyilvánítani.” |
| --- | --- |

3.2.

Ha a 2(1) cikkben ismertetett elemzések eredményeinek egyike legalább egy elsődleges minta esetében nem felel meg az olaj bejelentett kategóriája jellemzőinek, a teljes mintázott tételt nem megfelelőnek kell nyilvánítani.”

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011/91/EU irányelve (2011. december 13.) azon árutételt azonosító jelzésekről és jelölésekről, amelyekhez az adott élelmiszer tartozik (HL L 334., 2011.12.16., 1. o.).

1

---

III. MELLÉKLET

Ib. MELLÉKLET

DÖNTÉSI FA ANNAK ELLENŐRZÉSÉRE, HOGY EGY OLÍVAOLAJ-MINTA MEGFELEL-E A BEJELENTETT KATEGÓRIÁNAK

1.   táblázat

2.   táblázat

3.   táblázat

1. függelék

Ekvivalenciatáblázat e rendelet mellékletei és a döntési fában meghatározott elemzések között

| — | Savasság |
| --- | --- |

—

Savasság

II. melléklet

A szabad zsírsavak meghatározása, hideg módszer

| — | Peroxidszám |
| --- | --- |

—

Peroxidszám

III. melléklet

A peroxidszám meghatározása

| — | UV spektrometria |
| --- | --- |

—

UV spektrometria

IX. melléklet

Spektrofotometriás vizsgálat

| — | Organoleptikus értékelés |
| --- | --- |

—

Organoleptikus értékelés

XII. melléklet

A szűz olívaolaj organoleptikus értékelése

| — | Etil-észterek |
| --- | --- |

—

Etil-észterek

XX. melléklet

A viasz-, valamint a zsírsav-metilészter- és a zsírsavak-etilészter-tartalom kapilláris gázkromatográfiával történő meghatározásának módszere

| — | 3,5-sztigmasztadiének |
| --- | --- |

—

3,5-sztigmasztadiének

XVII. melléklet

A növényi olajok sztigmasztadiénjeinek meghatározási módszere

| — | Zsírsavak transz-izomerjei |
| --- | --- |

—

Zsírsavak transz-izomerjei

X.A. melléklet

és

A zsírsavak metil-észtereinek gázkromatográfiás elemzése

X.B. melléklet

A zsírsavak metil-észtereinek preparátumai

| — | Zsírsavtartalom |
| --- | --- |

—

Zsírsavtartalom

X.A. melléklet

és

A zsírsavak metil-észtereinek gázkromatográfiás elemzése

X.B. melléklet

A zsírsavak metil-észtereinek preparátumai

| — | ΔECN42 |
| --- | --- |

—

ΔECN42

XVIII. melléklet

Az ECN42 trigliceridek összetételének meghatározása (a HPLC-adatok és az elméleti összetétel közötti különbség)

| — | Szterinösszetétel és -összmennyiség |
| --- | --- |

—

Szterinösszetétel és -összmennyiség

| — | Eritrodiol és uvaol |
| --- | --- |

—

Eritrodiol és uvaol

V. melléklet

A szterinek és triterpén-alkoholok összetételének és mennyiségének meghatározása kapillárisoszlop-gázkromatográfiával

| — | Viaszok |
| --- | --- |

—

Viaszok

IV. melléklet

A viasztartalom meghatározása kapillárisoszlop-gázkromatográfiával

| — | Alifás alkoholok |
| --- | --- |

—

Alifás alkoholok

XIX. melléklet

Az alifás alkoholok mennyiségének meghatározása kapillárisoszlop-gázkromatográfiával

| — | A 2-es pozíción található telített zsírsavak |
| --- | --- |

—

A 2-es pozíción található telített zsírsavak

VII. melléklet

A 2-gliceril-monopalmitát százalékának meghatározása

---

IV. MELLÉKLET

V. MELLÉKLET

A SZTERINEK ÉS TRITERPÉN-ALKOHOLOK ÖSSZETÉTELÉNEK ÉS MENNYISÉGÉNEK MEGHATÁROZÁSA KAPILLÁRISOSZLOP-GÁZKROMATOGRÁFIÁVAL

1.   CÉL

Ez a módszer az olívaolajok és olívapogácsa-olajok egyes és összes szterin- és a triterpén-alkohol-tartalmának meghatározására szolgáló eljárást írja le.

2.   ALAPELV

Az olajat, amelyhez belső standardként α-kolesztanolt adnak, etanolos kálium-hidroxid oldattal elszappanosítják, majd az el nem szappanosítható anyagot dietil-éterrel kivonják.

A szterin- és triterpén-alkohol-frakciót vékonyréteg kromatográfiás módszerrel, bázisos szilikagél lemezen elválasztják az el nem szappanosítható anyagtól. A szilikagélből visszanyert szterineket trimetilszilil-éterré alakítják és kapillárisoszlop-gázkromatográfia alkalmazásával elemzik.

3.   BERENDEZÉS

Hagyományos laboratóriumi felszerelés különös tekintettel a következőkre:

| 3.1. | 250 ml térfogatú lombik visszafolyós hűtővel és csiszolatos üveg csatlakozásokkal. |
| --- | --- |

3.1.

250 ml térfogatú lombik visszafolyós hűtővel és csiszolatos üveg csatlakozásokkal.

| 3.2. | 500 ml térfogatú választótölcsér. |
| --- | --- |

3.2.

500 ml térfogatú választótölcsér.

| 3.3. | 250 ml térfogatú lombikok. |
| --- | --- |

3.3.

250 ml térfogatú lombikok.

| 3.4. | Komplett elemzőberendezés vékonyréteg kromatográfiához, 20 × 20 nagyságú üveg tárgylemezekkel. |
| --- | --- |

3.4.

Komplett elemzőberendezés vékonyréteg kromatográfiához, 20 × 20 nagyságú üveg tárgylemezekkel.

| 3.5. | 254 vagy 366 nm hullámhosszúságú ultraibolya lámpa. |
| --- | --- |

3.5.

254 vagy 366 nm hullámhosszúságú ultraibolya lámpa.

| 3.6. | 100 μl és 500 μl térfogatú mikrofecskendő. |
| --- | --- |

3.6.

100 μl és 500 μl térfogatú mikrofecskendő.

| 3.7. | Hengeres szűrőtölcsér G 3 porózus válaszfallal (15–40 μm porozitás), megközelítőleg 2 cm átmérőjű és megközelítőleg 5 cm magas, vákuum alatti szűrésre alkalmas, csiszolt üveg apacsatlakozóval. |
| --- | --- |

3.7.

Hengeres szűrőtölcsér G 3 porózus válaszfallal (15–40 μm porozitás), megközelítőleg 2 cm átmérőjű és megközelítőleg 5 cm magas, vákuum alatti szűrésre alkalmas, csiszolt üveg apacsatlakozóval.

| 3.8. | 50 ml térfogatú vákuum Erlenmeyer lombik csiszolatos üveg anyacsatlakozóval a szűrőtölcsérrel (3.7. pont) való használathoz. |
| --- | --- |

3.8.

50 ml térfogatú vákuum Erlenmeyer lombik csiszolatos üveg anyacsatlakozóval a szűrőtölcsérrel (3.7. pont) való használathoz.

| 3.9. | 10 ml térfogatú kúpos fenekű kémcső, csiszolatos üvegdugóval. |
| --- | --- |

3.9.

10 ml térfogatú kúpos fenekű kémcső, csiszolatos üvegdugóval.

| 3.10. | Gázkromatográf split injektoros kapilláris oszloppal történő használatra, a következőkből felszerelve:






  3.10.1. | termosztatikus kamra az oszlopok számára (oszlopkemence) a kívánt hőmérséklet ± 1 °C pontosságon belüli tartásához; |
| --- | --- | --- |

3.10.

Gázkromatográf split injektoros kapilláris oszloppal történő használatra, a következőkből felszerelve:

3.10.1.

termosztatikus kamra az oszlopok számára (oszlopkemence) a kívánt hőmérséklet ± 1 °C pontosságon belüli tartásához;

| 3.10.2. | Szabályozható hőmérsékletű injektáló egység perszilán borítású üveges gőzölögtető berendezéssel és split rendszerrel; |
| --- | --- |

3.10.2.

Szabályozható hőmérsékletű injektáló egység perszilán borítású üveges gőzölögtető berendezéssel és split rendszerrel;

| 3.10.3. | lángionizációs detektor (FID); |
| --- | --- |

3.10.3.

lángionizációs detektor (FID);

| 3.10.4. | regisztráló-integrátor berendezés a lángionizációs detektorral (3.10.3. pont) történő használatra, mely alkalmas manuális integrációra. |
| --- | --- |

3.10.4.

regisztráló-integrátor berendezés a lángionizációs detektorral (3.10.3. pont) történő használatra, mely alkalmas manuális integrációra.

| 3.11. | Ömlesztett szilícium-dioxidból készült, 20–30 m hosszúságú, 0,25–0,32 mm belső átmérőjű, egyenletes 0,10–0,30 μm vastagságú, 5 % difenil- és 95 % dimetil-polisziloxán összetételű bevonattal ellátott (SE-52 vagy SE-54 állófázis vagy annak megfelelő) kapilláris oszlop. |
| --- | --- |

3.11.

Ömlesztett szilícium-dioxidból készült, 20–30 m hosszúságú, 0,25–0,32 mm belső átmérőjű, egyenletes 0,10–0,30 μm vastagságú, 5 % difenil- és 95 % dimetil-polisziloxán összetételű bevonattal ellátott (SE-52 vagy SE-54 állófázis vagy annak megfelelő) kapilláris oszlop.

| 3.12. | 10 μl térfogatú mikrofecskendő gázkromatográfiához, split injektáláshoz alkalmas cementált tűvel. |
| --- | --- |

3.12.

10 μl térfogatú mikrofecskendő gázkromatográfiához, split injektáláshoz alkalmas cementált tűvel.

| 3.13. | Kalcium-klorid szárítóberendezés |
| --- | --- |

3.13.

Kalcium-klorid szárítóberendezés

4.   REAGENSEK

| 4.1. | Kálium-hidroxid (minimum 85 %-os koncentrációjú). |
| --- | --- |

4.1.

Kálium-hidroxid (minimum 85 %-os koncentrációjú).

| 4.2. | Kálium-hidroxid, megközelítőleg 2 N etanolos oldat.
  130 g kálium-hidroxid (4.1. pont) hűtés közben feloldva 200 ml desztillált vízben, majd etanollal feltöltve egy liter mennyiségűre (4.10. pont). Az oldatot jól lezárt, sötét színű üvegben kell tárolni, legfeljebb két napig. |
| --- | --- |

4.2.

Kálium-hidroxid, megközelítőleg 2 N etanolos oldat.

130 g kálium-hidroxid (4.1. pont) hűtés közben feloldva 200 ml desztillált vízben, majd etanollal feltöltve egy liter mennyiségűre (4.10. pont). Az oldatot jól lezárt, sötét színű üvegben kell tárolni, legfeljebb két napig.

| 4.3. | Analízishez megfelelő tisztaságú dietil-éter. |
| --- | --- |

4.3.

Analízishez megfelelő tisztaságú dietil-éter.

| 4.4. | Kálium-hidroxid, megközelítőleg 0,2 N etanolos oldat.
  13 g kálium-hidroxid (4.1. pont) feloldva 20 ml desztillált vízben, majd etanollal feltöltve egy liter mennyiségűre (4.10. pont). |
| --- | --- |

4.4.

Kálium-hidroxid, megközelítőleg 0,2 N etanolos oldat.

13 g kálium-hidroxid (4.1. pont) feloldva 20 ml desztillált vízben, majd etanollal feltöltve egy liter mennyiségűre (4.10. pont).

| 4.5. | Analízishez megfelelő tisztaságú vízmentes nátrium-szulfát. |
| --- | --- |

4.5.

Analízishez megfelelő tisztaságú vízmentes nátrium-szulfát.

| 4.6. | Szilikagél bevonatú, 0,25 mm vastagságú üveg tárgylemezek (20 × 20 cm), fluoreszencia indikátor nélkül (kereskedelmi fogalomban használatra készen kapható). |
| --- | --- |

4.6.

Szilikagél bevonatú, 0,25 mm vastagságú üveg tárgylemezek (20 × 20 cm), fluoreszencia indikátor nélkül (kereskedelmi fogalomban használatra készen kapható).

| 4.7. | Toluol, kromatográfiás minőség. |
| --- | --- |

4.7.

Toluol, kromatográfiás minőség.

| 4.8. | Aceton, kromatográfiás minőség. |
| --- | --- |

4.8.

Aceton, kromatográfiás minőség.

| 4.9. | n-hexán, kromatográfiás minőség. |
| --- | --- |

4.9.

n-hexán, kromatográfiás minőség.

| 4.10. | Dietil-éter, kromatográfiás minőség. |
| --- | --- |

4.10.

Dietil-éter, kromatográfiás minőség.

| 4.11. | Analízishez megfelelő tisztaságú etanol. |
| --- | --- |

4.11.

Analízishez megfelelő tisztaságú etanol.

| 4.12. | Analízishez megfelelő tisztaságú etil-acetát. |
| --- | --- |

4.12.

Analízishez megfelelő tisztaságú etil-acetát.

| 4.13. | Referenciaoldat a vékonyréteg-kromatográfiához: koleszterin vagy fitoszterinek és eritrodiol 5 %-os oldata etil-acetátban (4.11. pont). |
| --- | --- |

4.13.

Referenciaoldat a vékonyréteg-kromatográfiához: koleszterin vagy fitoszterinek és eritrodiol 5 %-os oldata etil-acetátban (4.11. pont).

| 4.14. | 2,7–diklórfluoreszcein 0,2 %-os oldata etanolban. Enyhén meglúgosítva néhány csepp 2 N alkoholos kálium-hidroxid oldat hozzáadásával (4.2. pont). |
| --- | --- |

4.14.

2,7–diklórfluoreszcein 0,2 %-os oldata etanolban. Enyhén meglúgosítva néhány csepp 2 N alkoholos kálium-hidroxid oldat hozzáadásával (4.2. pont).

| 4.15. | Vízmentes piridin, kromatográfiás minőség (lásd 5. megjegyzés). |
| --- | --- |

4.15.

Vízmentes piridin, kromatográfiás minőség (lásd 5. megjegyzés).

| 4.16. | Analízishez megfelelő tisztaságú hexametildiszilazán. |
| --- | --- |

4.16.

Analízishez megfelelő tisztaságú hexametildiszilazán.

| 4.17. | Analízishez megfelelő tisztaságú trimetilklórszilán. |
| --- | --- |

4.17.

Analízishez megfelelő tisztaságú trimetilklórszilán.

| 4.18. | Szterin-trimetilszilil-éterek referenciaoldatai.
  A felhasználáskor kell előállítani az azokat tartalmazó olajokból származó szterinekből és eritrodiolból. |
| --- | --- |

4.18.

Szterin-trimetilszilil-éterek referenciaoldatai.

A felhasználáskor kell előállítani az azokat tartalmazó olajokból származó szterinekből és eritrodiolból.

| 4.19. | α-kolesztanol, 99 % feletti tisztaságú (a tisztaságot GC elemzéssel kell ellenőrizni). |
| --- | --- |

4.19.

α-kolesztanol, 99 % feletti tisztaságú (a tisztaságot GC elemzéssel kell ellenőrizni).

| 4.20. | α-kolesztanol, 0,2 % (m/V) oldata etil-acetátban (belső standard).(4.11. pont). |
| --- | --- |

4.20.

α-kolesztanol, 0,2 % (m/V) oldata etil-acetátban (belső standard).(4.11. pont).

| 4.21. | Fenolftaleinoldat, 10 g/l etanolban (4.10. pont). |
| --- | --- |

4.21.

Fenolftaleinoldat, 10 g/l etanolban (4.10. pont).

| 4.22. | Vivőgáz: hidrogén vagy hélium, gázkromatográfiai felhasználáshoz megfelelő tisztaságú. |
| --- | --- |

4.22.

Vivőgáz: hidrogén vagy hélium, gázkromatográfiai felhasználáshoz megfelelő tisztaságú.

| 4.23. | Segédgázok: hidrogén, hélium, nitrogén és levegő, gázkromatográfiai felhasználáshoz megfelelő tisztaságú. |
| --- | --- |

4.23.

Segédgázok: hidrogén, hélium, nitrogén és levegő, gázkromatográfiai felhasználáshoz megfelelő tisztaságú.

| 4.24. | n-hexán (4.9. pont)/etil-éter (4.10. pont) 65:35 (V/V) arányú keveréke. |
| --- | --- |

4.24.

n-hexán (4.9. pont)/etil-éter (4.10. pont) 65:35 (V/V) arányú keveréke.

| 4.25. | Szililező reagens piridin/hexametildiszilazán/trimetilklórszilán 9:3:1 (V/V/V) arányú keverékéből. |
| --- | --- |

4.25.

Szililező reagens piridin/hexametildiszilazán/trimetilklórszilán 9:3:1 (V/V/V) arányú keverékéből.

5.   ELJÁRÁS

5.1.   El nem szappanosítható anyag készítése.

5.1.1.   Egy 500 μl mikrofecskendő (3.6. pont) segítségével tegyen a 250 ml-es lombikba (3.1. pont) olyan mennyiségű 0,2 %-os α-kolesztanol kloroformos oldatot (4.20. pont), amelyben a kolesztanol mennyisége az analízishez vett minta szterintartalmának megközelítőleg 10 %-a. Például 5 g mintához adjon 500 μl 0,2 %-os α-kolesztanol oldatot (4.20. pont), ha olívaolajat analizál, és 1 500 μl-t, ha olívapogácsa-olajat analizál. Enyhe nitrogénáramban való párologtatással, meleg vízfürdőben, szárítsa ki, majd a lombik lehűtése után mérjen pontosan 5 ± 0,01 g-ot a száraz, szűrt mintából ugyanabba a lombikba.

| 1. megjegyzés: | Az észlelhető mennyiségű koleszterint tartalmazó állati vagy növényi olajok és zsírok esetében olyan csúcsok jelennek meg, amelyek retenciós ideje közel van a kolesztanoléhoz. Ennek előfordulása esetén a szterinfrakciót kétszer kell elemezni, egyszer belső standard nélkül, egyszer pedig belső standarddal. |
| --- | --- |

1. megjegyzés:

Az észlelhető mennyiségű koleszterint tartalmazó állati vagy növényi olajok és zsírok esetében olyan csúcsok jelennek meg, amelyek retenciós ideje közel van a kolesztanoléhoz. Ennek előfordulása esetén a szterinfrakciót kétszer kell elemezni, egyszer belső standard nélkül, egyszer pedig belső standarddal.

5.1.2.   Adjon hozzá 50 ml 2 N etanolos kálium-hidroxid oldatot (4.2. pont) és néhány forrkövet, csatlakoztassa a visszafolyós hűtőt, és vízfürdőben fokozatosan hevítse forrásig, amíg a szappanképződés meg nem indul (az oldat tisztává válik). Folytassa a melegítést további 20 percen keresztül, majd adjon hozzá 50 ml desztillált vizet a kondenzátor tetején keresztül, ezután szerelje le a kondenzátort, és hűtse le a lombikot megközelítőleg 30 °C-ra.

5.1.3.   A lombik tartalmát töltse át egy 500 ml térfogatú választótölcsérbe (3.2. pont) több rész desztillált vízzel (50 ml) történő öblítés mellett. Adjon hozzá megközelítőleg 80 ml dietil-étert (4.10. pont) és körülbelül 60 másodpercen keresztül rázza erőteljesen; a nyomás kiengedéséhez időszakosan fordítsa át a választótölcsért és nyissa meg az elzárócsapot. Hagyja állni, míg a két fázis teljesen szét nem válik (2. megjegyzés).

Válassza le a szappanos oldatot amennyire csak lehetséges, és gyűjtse össze egy másik választótölcsérbe Végezzen két további kivonást a vizes-alkoholos fázison hasonló módon, esetenként 60–70 ml etil-éter felhasználásával (4.10. pont).

2. megjegyzés: Az emulziók megszüntethetők hozzáadott kis mennyiségű etilalkohol segítségével (4.11. pont).

5.1.4.   A három éterkivonatot keverje össze egy közös választótölcsérben 50 ml vízzel. Folytassa az átmosást vízzel (50 ml-enként), amíg a mosóvíz már nem válik rózsaszínűvé egy csepp fenolftaleinoldat hozzáadására (4.21. pont).

A mosóvíz eltávolítását követően, szűrje át vízmentes nátrium-szulfáton (4.5. pont) egy 250 ml térfogatú lombikba, amelynek súlyát előzőleg lemérte, a tölcsért és a szűrőt mossa ki több adagban, kis mennyiségű dietil-éterrel (4.10. pont).

5.1.5.   Desztillációval párologtassa el az oldószert egy rotációs bepárlóban, 30 °C-on, vákuumban. Adjon hozzá 5 ml acetont és az illékony oldószert teljesen távolítsa el enyhe légáramban. Kemencében 103±2 °C-on hőmérsékleten szárítsa a maradékot 15 percen keresztül. Exszikkátorban hagyja kihűlni, és mérje meg a súlyát 0,1 mg pontossággal.

5.2.   A szterin- és triterpén-alkohol-frakciók (eritriol + uvaol) elkülönítése

5.2.1.   A bázisos vékonyréteg kromatográfiás lemezek előkészítése. Merítse be a szilikagél lapokat (4.6. pont) teljesen 0,2 N etanolos kálium-hidroxid oldatba (4.5. pont) 10 másodpercre, majd hagyja őket vegyifülke alatt száradni két óráig, végül helyezze őket 100 °C hőmérsékletű kemencébe egy órára.

Vegye ki a lapokat a kemencéből, és felhasználásig tegye őket kalcium-kloridot tartalmazó exszikkátorba (3.13. pont) (az így kezelt lapokat 15 napon belül fel kell használni).

| 3. megjegyzés: | Amennyiben bázikus szilikagél lapokat használ a szterinfrakció leválasztásához, akkor nincsen szükség az el nem szappanosítható anyagok timfölddel történő kezelésére. Ebből az következik, hogy minden savas jellegű komponens (zsírsavak és egyéb savak) visszamarad a startvonalon, és a szterinek sávja egyértelműen elválik a nyílt szénláncú alkohol- és a triterpénalkohol-sávoktól. |
| --- | --- |

3. megjegyzés:

Amennyiben bázikus szilikagél lapokat használ a szterinfrakció leválasztásához, akkor nincsen szükség az el nem szappanosítható anyagok timfölddel történő kezelésére. Ebből az következik, hogy minden savas jellegű komponens (zsírsavak és egyéb savak) visszamarad a startvonalon, és a szterinek sávja egyértelműen elválik a nyílt szénláncú alkohol- és a triterpénalkohol-sávoktól.

5.2.2.   Hexán/etil-éter elegyét (4.24. pont) (4. megjegyzés) vezesse be egy futtatókádba megközelítőleg 1 cm mélységben. Zárja le a kádat, és hagyja hűvös helyen megközelítőleg fél órán keresztül, hogy beálljon az egyensúly a gőz és a folyadék között. Futtatószerbe mártott szűrőpapírcsíkok erősíthetők a kád belső felületére. Ezzel megközelítőleg egyharmadával csökkenthető a futtatási idő, és egyenletesebb lesz az összetevők eluálódása.

| 4. megjegyzés: | A futtatóelegyet minden vizsgálathoz ki kell cserélni, hogy tökéletesen reprodukálható futtatási körülményeket biztosítson; az előbbi helyett használhatja n-hexán/etil-éter 50:50 térfogatarányú (v/v) oldatát is. |
| --- | --- |

4. megjegyzés:

A futtatóelegyet minden vizsgálathoz ki kell cserélni, hogy tökéletesen reprodukálható futtatási körülményeket biztosítson; az előbbi helyett használhatja n-hexán/etil-éter 50:50 térfogatarányú (v/v) oldatát is.

5.2.3.   Készítsen az el nem szappanosítható anyagból (5.1.5. pont) megközelítőleg 5 %-os etil-acetátos oldatot (4.12. pont), és a 100 μl térfogatú mikrofecskendő segítségével ebből az oldatból 0,3 ml-t vigyen fel egyenletes és vékony csíkokban egy kromatográfiás lap (5.2.1. pont) alsó részére (2 cm-re a szélétől). A szterin- és triterpén-alkoholsáv futtatás utáni azonosítására a csíkokhoz igazodva vigyen fel 2–3 μl referenciaoldatot (4.13. pont).

5.2.4.   A lemezt helyezze az 5.2.2. pont szerint előkészített futtatókádba. A környezeti hőmérsékletet 15–20 °C között kell tartani (5. megjegyzés). A kádat azonnal fedéllel zárja, le és a mintát hagyja eluálódni, ameddig az oldószerfront el nem éri a lemez felső szélétől számított 1 cm távolságot. Ekkor vegye ki a lemezt a futtatókádból, és meleglevegő-áram segítségével vagy rövid időre elszívófülkébe helyezve párologtassa el az oldószert.

5. megjegyzés: Magasabb hőmérséklet hatására romlik az elválasztás hatásfoka.

5.2.5.   Kismértékben és egyenletesen permetezze be a lemezt 2,7–diklórfluoreszcein oldattal (4.14. pont), és hagyja megszáradni. Mikor ultraibolya fényben nézi a lapot, a szterin- és triterpén-alkoholsávokat a referenciaoldat foltjaival történő összehasonlítás alapján lehet felismerni (4.13. pont). A fluoreszkáló terület mentén jelölje be a sávok határait fekete ceruzával (lásd VRK-lemezek 3. ábra).

5.2.6.   A kijelölt területen található szilikagélt kaparja le egy fémspatulával. Az eltávolított és apróra zúzott anyagot tegye egy szűrőtölcsérbe (3.7. pont). Adjon hozzá 10 ml forró etil-acetátot (4.12. pont), és alaposan keverje össze fémspatula segítségével, majd vákuumban szűrje le, a szűrletet gyűjtse össze a szűrőtölcsérhez csatlakoztatott Erlenmeyer lombikban (3.8. pont).

A lombikban maradó anyagot mossa ki háromszor dietil-éterrel (4.3. pont) (minden alkalommal megközelítőleg 10 ml-rel), a szüredéket gyűjtse ugyanabba a tölcsérhez csatlakoztatott lombikba. Párolja be a szüredéket megközelítőleg 4–5 ml térfogatúra, és a maradék oldatot töltse egy 10 ml térfogatú kémcsőbe (3.9. pont), amelynek súlyát előzőleg lemérte; a kémcsövet gyenge nitrogénáramban, kismértékű melegítéssel párolja be, majd oldja be ismét pár csepp acetonban (4.8. pont) és bepárlással ismét szárítsa ki.

A kémcsőben maradt anyag a szterin- és triterpén-alkoholfrakció.

5.3.   Trimetilszilil-éterek készítése.

5.3.1.   Töltse a szterin- és triterpén-alkohol-frakciót tartalmazó kémcsőbe a szililező reagenst (4.25. pont) (6. megjegyzés), a szterinek és triterpén-alkoholok minden milligrammjához 50 μl-nyi mennyiségben úgy, hogy az közben ne vegyen fel nedvességet (7. megjegyzés).

| 6. megjegyzés: | A használatra kész oldatok kereskedelmi forgalomban kaphatók. Egyéb szililező reagensek, mint például bisz-trimetilszilil-trifluoroacetamid + 1 % trimetil-klórszilazán, amelyet azonos térfogatú vízmentes piridinnel kell hígítani, szintén kaphatók. |
| --- | --- |

6. megjegyzés:

A használatra kész oldatok kereskedelmi forgalomban kaphatók. Egyéb szililező reagensek, mint például bisz-trimetilszilil-trifluoroacetamid + 1 % trimetil-klórszilazán, amelyet azonos térfogatú vízmentes piridinnel kell hígítani, szintén kaphatók.

A piridin helyettesíthető azonos mennyiségű acetonitrillel.

5.3.2.   Dugózza le a kémcsövet, és óvatosan (felfordítás nélkül) rázza addig, amíg az összetevők teljesen feloldódnak. Ezután hagyja legalább 15 percig szobahőmérsékleten állni, majd ezt követően centrifugálja néhány percig. A tiszta oldat gázkromatográfiás vizsgálatra kész.

| 7. megjegyzés: | Kismértékű opálosság kialakulása, ami normális jelenség, nem okoz problémát. A fehér csomók kialakulása vagy a rózsaszín elszíneződés megjelenése a nedvesség jelenlétét, illetve a reagens elhasználódását jelzik. Ebben az esetben a tesztet meg kell ismételni (kizárólag, ha hexametildiszilazán/trimetilklórszilán elegyet használ). |
| --- | --- |

7. megjegyzés:

Kismértékű opálosság kialakulása, ami normális jelenség, nem okoz problémát. A fehér csomók kialakulása vagy a rózsaszín elszíneződés megjelenése a nedvesség jelenlétét, illetve a reagens elhasználódását jelzik. Ebben az esetben a tesztet meg kell ismételni (kizárólag, ha hexametildiszilazán/trimetilklórszilán elegyet használ).

5.4.   Gázkromatográfiás elemzés.

5.4.1.   Előzetes műveletek és az oszlop tömítése.

| 5.4.1.1. | A kapilláris oszlopot (3.11. pont) illessze be a gázkromatográfba úgy, hogy az oszlop bemenetét csatlakoztassa a split injektorhoz, az oszlop kimenetét pedig a detektorhoz.
  Végezze el a gázkromatográfiás berendezés általános ellenőrzését (gázszerelvények szivárgása, a detektor hatásfoka, a hasítórendszer és a felvevő rendszer hatásfoka stb.). |
| --- | --- |

5.4.1.1.

A kapilláris oszlopot (3.11. pont) illessze be a gázkromatográfba úgy, hogy az oszlop bemenetét csatlakoztassa a split injektorhoz, az oszlop kimenetét pedig a detektorhoz.

Végezze el a gázkromatográfiás berendezés általános ellenőrzését (gázszerelvények szivárgása, a detektor hatásfoka, a hasítórendszer és a felvevő rendszer hatásfoka stb.).

| 5.4.1.2. | Amennyiben első alkalommal használja az oszlopot, célszerű azt kondicionálni. Fúvasson át egy kevés vivőgázt a kapilláris oszlopon, majd kapcsolja be a gázkromatográfiás berendezést, és kezdje el fokozatosan melegíteni addig, amíg a hőmérséklet legalább 20 °C-kal meghaladja az üzemi hőmérsékletet (8. megjegyzés). Ezt a hőmérsékletet tartsa legalább két órán keresztül, majd helyezze az egész berendezést üzemi körülmények közé (gázáramok és a split-folyamat szabályozása, bontóláng begyújtása, csatlakoztatás az elektronikus íróhoz, az oszlop beszabályozása, a detektor és az injektor hőmérséklete stb.), és rögzítse a jelet az analízis során tervezett legmagasabb szintnél legalább kétszer nagyobb érzékenységgel. Az alapvonalnak lineárisnak kell lennie, illetve mindennemű csúcstól és ingadozástól mentesnek.
  A negatív egyenes vonalú drift az oszlop csatlakozásainak tökéletlen tömítettségét jelzi, míg a pozitív drift az oszlop nem megfelelő kondicionálását jelzi.







  8. megjegyzés: | A kondicionálás hőmérsékletének legalább 20 °C-kal alacsonyabbnak kell lennie, mint az alkalmazott állófázis esetén várható maximális hőmérséklet. |
| --- | --- | --- |

5.4.1.2.

Amennyiben első alkalommal használja az oszlopot, célszerű azt kondicionálni. Fúvasson át egy kevés vivőgázt a kapilláris oszlopon, majd kapcsolja be a gázkromatográfiás berendezést, és kezdje el fokozatosan melegíteni addig, amíg a hőmérséklet legalább 20 °C-kal meghaladja az üzemi hőmérsékletet (8. megjegyzés). Ezt a hőmérsékletet tartsa legalább két órán keresztül, majd helyezze az egész berendezést üzemi körülmények közé (gázáramok és a split-folyamat szabályozása, bontóláng begyújtása, csatlakoztatás az elektronikus íróhoz, az oszlop beszabályozása, a detektor és az injektor hőmérséklete stb.), és rögzítse a jelet az analízis során tervezett legmagasabb szintnél legalább kétszer nagyobb érzékenységgel. Az alapvonalnak lineárisnak kell lennie, illetve mindennemű csúcstól és ingadozástól mentesnek.

A negatív egyenes vonalú drift az oszlop csatlakozásainak tökéletlen tömítettségét jelzi, míg a pozitív drift az oszlop nem megfelelő kondicionálását jelzi.

8. megjegyzés:

A kondicionálás hőmérsékletének legalább 20 °C-kal alacsonyabbnak kell lennie, mint az alkalmazott állófázis esetén várható maximális hőmérséklet.

5.4.2.   Az üzemi körülmények megválasztása.

| 5.4.2.1. | Az irányadó üzemi körülmények a következők:






  — | oszlophőmérséklet: 260 ± 5 °C; |
| --- | --- | --- |

5.4.2.1.

Az irányadó üzemi körülmények a következők:

—

oszlophőmérséklet: 260 ± 5 °C;

| — | az injektor hőmérséklete: 280–300 °C; |
| --- | --- |

—

az injektor hőmérséklete: 280–300 °C;

| — | a detektor hőmérséklete: 280–300 °C; |
| --- | --- |

—

a detektor hőmérséklete: 280–300 °C;

| — | a vivőgáz lineáris sebessége: hélium 20–35 cm/s, hidrogén 30–50 cm/s; |
| --- | --- |

—

a vivőgáz lineáris sebessége: hélium 20–35 cm/s, hidrogén 30–50 cm/s;

| — | bontási tényező: 1:50–1:100; |
| --- | --- |

—

bontási tényező: 1:50–1:100;

| — | a berendezés érzékenysége: a minimális elnyelés 4–16-szorosa; |
| --- | --- |

—

a berendezés érzékenysége: a minimális elnyelés 4–16-szorosa;

| — | a rögzítés érzékenysége: 1–2 mV teljes méréstartomány; |
| --- | --- |

—

a rögzítés érzékenysége: 1–2 mV teljes méréstartomány;

| — | a befecskendezett anyag mennyisége: 0,5–1 μl TMSE oldat. |
| --- | --- |

—

a befecskendezett anyag mennyisége: 0,5–1 μl TMSE oldat.

A fenti feltételek az oszlop és a gázkromatográf jellemzőinek megfelelően módosíthatók, hogy a kapott kromatogramok megfeleljenek a következő feltételeknek:

| — | a β–szitoszterin-csúcs retenciós idejének 20 ± 5 percnek kell lennie; |
| --- | --- |

—

a β–szitoszterin-csúcs retenciós idejének 20 ± 5 percnek kell lennie;

| — | a kampeszterin-csúcsnak olívaolaj esetén (átlagos tartalom 3 %) a teljes skála 20 ± 5%-ának, szójaolaj esetén (átlagos tartalom 20 %) a teljes skála 80 ± 10 %-ának kell lennie; |
| --- | --- |

—

a kampeszterin-csúcsnak olívaolaj esetén (átlagos tartalom 3 %) a teljes skála 20 ± 5%-ának, szójaolaj esetén (átlagos tartalom 20 %) a teljes skála 80 ± 10 %-ának kell lennie;

| — | minden jelenlévő szterint szét kell választani. A szétválasztáson túl minden csúcsot teljesen fel kell bontani, azaz a csúcs vonalának a következő csúcs kezdete előtt vissza kell térnie az alapvonalhoz. Azonban a nem teljes felbontás elfogadható abban az esetben, ha a TRR 1,02-nél (szitosztanol) lévő csúcs a függőleges segítségével kiszámítható. |
| --- | --- |

—

minden jelenlévő szterint szét kell választani. A szétválasztáson túl minden csúcsot teljesen fel kell bontani, azaz a csúcs vonalának a következő csúcs kezdete előtt vissza kell térnie az alapvonalhoz. Azonban a nem teljes felbontás elfogadható abban az esetben, ha a TRR 1,02-nél (szitosztanol) lévő csúcs a függőleges segítségével kiszámítható.

5.4.3.   Az elemzési eljárás.

| 5.4.3.1. | A 10 μl térfogatú mikrofecskendő segítségével szívjon fel 1 μl hexánt majd 0,5 μl levegőt, ezt követően pedig 0,5–1 μl mintaoldatot. A mikrofecskendő dugattyúját felfelé mozgatva ürítse ki a tűt. A tűt vezesse be a befecskendező berendezés válaszfalán, majd 1–2 másodperc elmúltával fecskendezze be gyorsan az oldatot, és kb. 5 másodperc múlva lassan húzza ki a tűt.
  Automatikus injektor is alkalmazható. |
| --- | --- |

5.4.3.1.

A 10 μl térfogatú mikrofecskendő segítségével szívjon fel 1 μl hexánt majd 0,5 μl levegőt, ezt követően pedig 0,5–1 μl mintaoldatot. A mikrofecskendő dugattyúját felfelé mozgatva ürítse ki a tűt. A tűt vezesse be a befecskendező berendezés válaszfalán, majd 1–2 másodperc elmúltával fecskendezze be gyorsan az oldatot, és kb. 5 másodperc múlva lassan húzza ki a tűt.

Automatikus injektor is alkalmazható.

| 5.4.3.2. | Folytassa a rögzítést, ameddig a jelenlévő triterpén-alkoholok TMSE keveréke teljesen eluálódott. Az alapvonalnak továbbra is meg kell felelnie az előírásoknak (5.4.1.2.). |
| --- | --- |

5.4.3.2.

Folytassa a rögzítést, ameddig a jelenlévő triterpén-alkoholok TMSE keveréke teljesen eluálódott. Az alapvonalnak továbbra is meg kell felelnie az előírásoknak (5.4.1.2.).

5.4.4.   A csúcsok azonosítása

Az egyes csúcsok azonosítását a retenciós idő alapján és az azonos körülmények között analizált szterin és triterpén-alkoholok TMSE keverékkel összehasonlítva végezze (lásd Függelék).

A szterinek a következő sorrendben eluálódnak: koleszterin, brasszikaszterin, ergoszterin, 24–metilén-koleszterin, kampeszterin, kampesztanol, sztigmaszterin, Δ 7–kampeszterin, Δ 5,23–sztigmasztadienol, kleroszterin, β–szisztoszterin, szisztosztanol, Δ 5–avenaszterin, Δ5,24–sztigmasztadienol, Δ 7–sztigmasztenol, Δ 7–avenaszterin, eritrodiol és uvaol.

Az SE–52 és SE–54 oszlopok ß-szitoszterinjének retenciós ideje az 1. táblázatban látható.

Az 1. ábrán és a 2. ábrán néhány olaj jellegzetes kromatogramja látható.

5.4.5.   Mennyiségi értékelés.

| 5.4.5.1. | Az α-kolesztanol és a szterin és triterpén-alkoholok csúcsainak területét az integrátor segítségével számítsa ki. Ne vegye figyelembe az 1. táblázat felsorolásában nem szereplő vegyületektől származó csúcsokat (az ergoszterint nem kell figyelembe venni). Az α-kolesztanol reakció együtthatójának értékét vegye 1-nek. |
| --- | --- |

5.4.5.1.

Az α-kolesztanol és a szterin és triterpén-alkoholok csúcsainak területét az integrátor segítségével számítsa ki. Ne vegye figyelembe az 1. táblázat felsorolásában nem szereplő vegyületektől származó csúcsokat (az ergoszterint nem kell figyelembe venni). Az α-kolesztanol reakció együtthatójának értékét vegye 1-nek.

| 5.4.5.2. | Az egyes szterinek mg/kg zsírszerű anyagban megadott koncentrációját a következő módon lehet kiszámítani:



  ahol:







  Ax | = | az x szterin csúcsának területe a rendszer által használt mértékegységben; |
| --- | --- | --- | --- |
| As | = | az α–kolesztanol csúcsának területe a rendszer által használt mértékegységben; |
| ms | = | a hozzáadott α–kolesztanol tömege milligrammban; |
| m | = | a meghatározni kívánt minta tömege grammban. |

5.4.5.2.

Az egyes szterinek mg/kg zsírszerű anyagban megadott koncentrációját a következő módon lehet kiszámítani:

Formula

ahol:

Ax

=

az x szterin csúcsának területe a rendszer által használt mértékegységben;

As

=

az α–kolesztanol csúcsának területe a rendszer által használt mértékegységben;

ms

=

a hozzáadott α–kolesztanol tömege milligrammban;

m

=

a meghatározni kívánt minta tömege grammban.

6.   AZ EREDMÉNYEK KIFEJEZÉSE

| 6.1. | Jegyezze fel az egyes szterinek mg/kg zsírszerű anyagban megadott mennyiségét, illetve összegüket az „összes szterin” mennyiségeként.
  Az egyes szterinek és az eritrodiol és uvaol összetételét egy tizedes pontosságig kell megadni.
  Az összes szterin összetételét tizedes nélkül kell megadni. |
| --- | --- |

6.1.

Jegyezze fel az egyes szterinek mg/kg zsírszerű anyagban megadott mennyiségét, illetve összegüket az „összes szterin” mennyiségeként.

Az egyes szterinek és az eritrodiol és uvaol összetételét egy tizedes pontosságig kell megadni.

Az összes szterin összetételét tizedes nélkül kell megadni.

| 6.2. | Az egyes szterinek koncentrációját a vonatkozó csúcs területének és az összes szterin-, eritrodiol- és uvaol-csúcs területének hányadosából határozza meg:



  ahol:







  Ax | = | x csúcsának területe; |
| --- | --- | --- | --- |
| ΣA | = | az összes szterincsúcs alatti terület. |

6.2.

Az egyes szterinek koncentrációját a vonatkozó csúcs területének és az összes szterin-, eritrodiol- és uvaol-csúcs területének hányadosából határozza meg:

Formula

ahol:

Ax

=

x csúcsának területe;

ΣA

=

az összes szterincsúcs alatti terület.

| 6.3. | Látható β-szitoszterin: Δ5-23-sztigmasztadienol + kleroszterin + β-szitoszterin + szitosztanol + Δ5-avenaszterin + Δ5-24-sztigmasztadienol. |
| --- | --- |

6.3.

Látható β-szitoszterin: Δ5-23-sztigmasztadienol + kleroszterin + β-szitoszterin + szitosztanol + Δ5-avenaszterin + Δ5-24-sztigmasztadienol.

| 6.4. | Számítsa ki az eritrodiol- és uvaol-százalékot:



  Ahol:







  ΣA | = | a szterin összterülete a rendszer által használt mértékegységben; |
| --- | --- | --- | --- |
| Er | = | az eritrodiol területe a rendszer által használt mértékegységben; |
| Uv | = | az uvaol területe a rendszer által használt mértékegységben; |

6.4.

Számítsa ki az eritrodiol- és uvaol-százalékot:

Formula

Ahol:

ΣA

=

a szterin összterülete a rendszer által használt mértékegységben;

Er

=

az eritrodiol területe a rendszer által használt mértékegységben;

Uv

=

az uvaol területe a rendszer által használt mértékegységben;

Függelék

A gáz lineáris sebességének meghatározása

Fecskendezzen 1–3 μl metánt vagy propánt a normál üzemelési körülményekre beállított gázkromatográfba, és mérje meg a metán vagy propán oszlopon történő áramlásának idejét a befecskendezés pillanatától a csúcs megjelenésének pillanatáig (tM).

A cm/s-ben megadott lineáris sebesség az L/tM kifejezésből adódik, ahol az L oszlop hossza centiméterben, a tM pedig a stopperórával mért idő másodpercben.

1.   táblázat

A szterinek relatív retenciós ideje

| Csúcs | Megnevezés | Relatív retenciós idő |
| --- | --- | --- |
| SE 54 oszlop | SE 52 oszlop |
| 1 | Koleszterin | Δ-5-kolesztén-3ß-ol | 0,67 | 0,63 |
| 2 | Kolesztanol | 5α-kolesztán-3ß-ol | 0,68 | 0,64 |
| 3 | Brasszikaszterin | [24S]-24-metil-Δ-5,22-kolesztadién-3ß-ol | 0,73 | 0,71 |
| * | Ergoszterin | [24S]-24-metil-Δ5,7,22-kolesztatrién-3β-ol | 0,78 | 0,76 |
| 4 | 24-metilén-koleszterin | 24-metilén-Δ-5,24-kolesztadién-3ß-o1 | 0,82 | 0,80 |
| 5 | Kampeszterin | (24R)-24-metil-Δ-5-kolesztén-3ß-ol | 0,83 | 0,81 |
| 6 | Kampesztanol | (24R)-24-metil-kolesztán-3ß-ol | 0,85 | 0,82 |
| 7 | Sztigmaszterin | (24S)-24-etil-Δ-5,22-kolesztadién-3ß-ol | 0,88 | 0,87 |
| 8 | Δ-7-kampeszterin | (24R)-24-metil-Δ-7-kolesztén-3ß-ol | 0,93 | 0,92 |
| 9 | Δ-5,23-sztigmasztadienol | (24R,S)-24-etil-Δ-5,23-kolesztadién-3ß-ol | 0,95 | 0,95 |
| 10 | Kleroszterin | (24S)-24-etil-Δ-5,25-kolesztadién-3ß-ol | 0,96 | 0,96 |
| 11 | ß-szitoszterin | (24R)-24-etil-Δ-5-kolesztén-3ß-ol | 1,00 | 1,00 |
| 12 | Szitosztanol | 24-etil-kolesztán-3ß-ol | 1,02 | 1,02 |
| 13 | Δ-5-avenaszterin | (24Z)-24-etilidén-Δ-5-kolesztén-3ß-ol | 1,03 | 1,03 |
| 14 | Δ-5,24-sztigmasztadienol | (24R,S)-24-etil-Δ-5,24-kolesztadién-3ß-ol | 1,08 | 1,08 |
| 15 | Δ-7-sztigmaszterin | (24R,S)-24-etil-Δ-7-kolesztén-3ß-ol | 1,12 | 1,12 |
| 16 | Δ-7-avenaszterin | (24Z)-24-etilidén-Δ-7-kolesztén-3ß-ol | 1,16 | 1,16 |
| 17 | Eritrodiol | 5α-oleán-12-én-3β28-diol | 1,41 | 1,41 |
| 18 | Uvaol | Δ12-urszén-3β28-diol | 1,52 | 1,52 |

Csúcs

Megnevezés

Relatív retenciós idő

SE 54 oszlop

SE 52 oszlop

1

Koleszterin

Δ-5-kolesztén-3ß-ol

0,67

0,63

2

Kolesztanol

5α-kolesztán-3ß-ol

0,68

0,64

3

Brasszikaszterin

[24S]-24-metil-Δ-5,22-kolesztadién-3ß-ol

0,73

0,71

*

Ergoszterin

[24S]-24-metil-Δ5,7,22-kolesztatrién-3β-ol

0,78

0,76

4

24-metilén-koleszterin

24-metilén-Δ-5,24-kolesztadién-3ß-o1

0,82

0,80

5

Kampeszterin

(24R)-24-metil-Δ-5-kolesztén-3ß-ol

0,83

0,81

6

Kampesztanol

(24R)-24-metil-kolesztán-3ß-ol

0,85

0,82

7

Sztigmaszterin

(24S)-24-etil-Δ-5,22-kolesztadién-3ß-ol

0,88

0,87

8

Δ-7-kampeszterin

(24R)-24-metil-Δ-7-kolesztén-3ß-ol

0,93

0,92

9

Δ-5,23-sztigmasztadienol

(24R,S)-24-etil-Δ-5,23-kolesztadién-3ß-ol

0,95

0,95

10

Kleroszterin

(24S)-24-etil-Δ-5,25-kolesztadién-3ß-ol

0,96

0,96

11

ß-szitoszterin

(24R)-24-etil-Δ-5-kolesztén-3ß-ol

1,00

1,00

12

Szitosztanol

24-etil-kolesztán-3ß-ol

1,02

1,02

13

Δ-5-avenaszterin

(24Z)-24-etilidén-Δ-5-kolesztén-3ß-ol

1,03

1,03

14

Δ-5,24-sztigmasztadienol

(24R,S)-24-etil-Δ-5,24-kolesztadién-3ß-ol

1,08

1,08

15

Δ-7-sztigmaszterin

(24R,S)-24-etil-Δ-7-kolesztén-3ß-ol

1,12

1,12

16

Δ-7-avenaszterin

(24Z)-24-etilidén-Δ-7-kolesztén-3ß-ol

1,16

1,16

17

Eritrodiol

5α-oleán-12-én-3β28-diol

1,41

1,41

18

Uvaol

Δ12-urszén-3β28-diol

1,52

1,52

1.   ábra

Lampante olívaolaj szterin- és triterpén-alkohol-frakciójának gázkromatogramja (belső standardokkal)

2.   ábra

Egy finomított olívaolaj szterin- és triterpén-alkohol-frakciójának gázkromatogramja (belső standardokkal)

3.   ábra

Olívapogácsa-olaj VRK-lemeze azzal a területtel, amit le kell kaparni a szterinek és triterpén-alkoholok meghatározásához

---

V. MELLÉKLET

XII. MELLÉKLET

A NEMZETKÖZI OLÍVAOLAJ-TANÁCSNAK A SZŰZ OLÍVAOLAJOK ÉRZÉKSZERVI ÉRTÉKELÉSÉRE SZOLGÁLÓ MÓDSZERE

1.   CÉL ÉS ALKALMAZÁSI TERÜLET

Ennek a nemzetközi módszernek a célja, hogy az 1234/2007/EK rendelet XVI. mellékletének 1. pontja szerint megállapítsa a szűz olívaolaj érzékszervi jellemzőinek értékelési eljárását, és létrehozza az e jellemzők alapján történő osztályozásukra szolgáló módszert. A módszer a fakultatív címkézésre vonatkozó útmutatást is tartalmaz.

Az ismertetett módszer csak a szűz olívaolajokra alkalmazandó, valamint azok osztályozására vagy címkézésére az érzékelt hibák intenzitása és a gyümölcsösség szerint, egy válogatott, képzett és vizsgáztatott kóstolókból álló, értékelő bizottságként működő csoport által meghatározott módon.

A módszer a fakultatív címkézésre vonatkozó útmutatást is tartalmaz.

Az IOC (Nemzetközi Olívaolaj-Tanács) ezen mellékletben említett szabványai a legutolsó rendelkezésre álló verziójukban kerültek alkalmazásra.

2.   AZ ÉRZÉKSZERVI ELEMZÉS ÁLTALÁNOS ALAPSZÓKÉSZLETE

Lásd az IOC/T.20/Doc. No 4 „Sensory Analysis: General Basic Vocabulary” (Érzékeszervi elemzés: Általános alapszókészlet) szabványt.

3.   SZAKKIFEJEZÉSEK

3.1.   Negatív tulajdonságok

| | Dohos/seprős Az olyan olajbogyókból sajtolt olaj jellegzetes zamata, amelyek az egymásra halmozás, illetve a tárolási körülmények miatt a légmentes erjedés előrehaladott állapotában vannak, vagy olyan olajé, amely az olajtároló medencékben és kádakban a légmentes erjedés folyamatában lévő fejtési „üledékkel” érintkezett. |
| --- | --- |

Dohos/seprős Az olyan olajbogyókból sajtolt olaj jellegzetes zamata, amelyek az egymásra halmozás, illetve a tárolási körülmények miatt a légmentes erjedés előrehaladott állapotában vannak, vagy olyan olajé, amely az olajtároló medencékben és kádakban a légmentes erjedés folyamatában lévő fejtési „üledékkel” érintkezett.

| | Penészes-nedves-földes A több napon keresztül nedves helyen történt tárolás következtében, a penész és élesztőgombák által megtámadott olajbogyóból nyert olaj jellegzetes zamata, vagy olyan olívabogyókból nyert olaj jellegzetes zamata, amelyeket földesen, sárosan takarítottak be, és lemosásuk elmaradt. |
| --- | --- |

Penészes-nedves-földes A több napon keresztül nedves helyen történt tárolás következtében, a penész és élesztőgombák által megtámadott olajbogyóból nyert olaj jellegzetes zamata, vagy olyan olívabogyókból nyert olaj jellegzetes zamata, amelyeket földesen, sárosan takarítottak be, és lemosásuk elmaradt.

| | Boros-ecetes/savanyú-fanyar Némely olajnak a borra vagy ecetre emlékeztető jellegzetes zamata van. Ez a zamat alapvetően az olajbogyóknak, illetve a nem megfelelően lemosott sajtolószitán maradt olajbogyó-pépnek a levegőn való erjedési folyamatából származik, amelynek eredményeként ecetsav, etil-acetát és etanol képződik. |
| --- | --- |

Boros-ecetes/savanyú-fanyar Némely olajnak a borra vagy ecetre emlékeztető jellegzetes zamata van. Ez a zamat alapvetően az olajbogyóknak, illetve a nem megfelelően lemosott sajtolószitán maradt olajbogyó-pépnek a levegőn való erjedési folyamatából származik, amelynek eredményeként ecetsav, etil-acetát és etanol képződik.

| | Avas Olyan olajok zamata, amelyek intenzív oxidációs folyamaton mentek keresztül. |
| --- | --- |

Avas Olyan olajok zamata, amelyek intenzív oxidációs folyamaton mentek keresztül.

| | Fagyott olíva (nedves fás) Az olajfán fagyásnak kitett olajbogyókból kivont olajok jellegzetes zamata. |
| --- | --- |

Fagyott olíva (nedves fás) Az olajfán fagyásnak kitett olajbogyókból kivont olajok jellegzetes zamata.

3.2.   Egyéb negatív tulajdonságok

| | Sült vagy Olyan olajok jellegzetes zamata, amelyek előállításuk során – és különösen az olajbogyópép termikus keverése alatt – túlzott mértékben és/vagy |
| --- | --- |

Sült vagy Olyan olajok jellegzetes zamata, amelyek előállításuk során – és különösen az olajbogyópép termikus keverése alatt – túlzott mértékben és/vagy

| | égett túl hosszú ideig lettek felmelegítve, ha ez nem megfelelő hőmérsékleti körülmények között történt. |
| --- | --- |

égett túl hosszú ideig lettek felmelegítve, ha ez nem megfelelő hőmérsékleti körülmények között történt.

| | Szénás–fás A kiszáradt olajbogyóból kinyert bizonyos olajok jellegzetes zamata. |
| --- | --- |

Szénás–fás A kiszáradt olajbogyóból kinyert bizonyos olajok jellegzetes zamata.

| | Nyers Egyes régi olajok által keltett jellegzetes hatás, melyek kóstoláskor pépes, tésztaszerű érzést okoznak. |
| --- | --- |

Nyers Egyes régi olajok által keltett jellegzetes hatás, melyek kóstoláskor pépes, tésztaszerű érzést okoznak.

| | Kenőzsíros A gázolajra, gépzsírra vagy ásványi olajra emlékeztető zamat. |
| --- | --- |

Kenőzsíros A gázolajra, gépzsírra vagy ásványi olajra emlékeztető zamat.

| | Vizes Erjedt növényi nedvekkel hosszabb ideig érintkezésben maradt olajok által szerzett zamat. |
| --- | --- |

Vizes Erjedt növényi nedvekkel hosszabb ideig érintkezésben maradt olajok által szerzett zamat.

| | Sós A sós páclében tartósított olajbogyóból nyert olajok jellegzetes zamata. |
| --- | --- |

Sós A sós páclében tartósított olajbogyóból nyert olajok jellegzetes zamata.

| | Fémes Fémekre emlékeztető aroma. Az olyan olaj jellegzetessége, amely a zúzás, a keverés, a sajtolás vagy a tárolás során hosszabb ideig fémfelületekkel érintkezett. |
| --- | --- |

Fémes Fémekre emlékeztető aroma. Az olyan olaj jellegzetessége, amely a zúzás, a keverés, a sajtolás vagy a tárolás során hosszabb ideig fémfelületekkel érintkezett.

| | Eszpartó Új eszpartófű-szitán kipréselt olívabogyókból származó olajok jellegzetes zamata. A zamat változhat attól függően, hogy a sajtolószítát zöld vagy száraz eszpartófűből készítették-e. |
| --- | --- |

Eszpartó Új eszpartófű-szitán kipréselt olívabogyókból származó olajok jellegzetes zamata. A zamat változhat attól függően, hogy a sajtolószítát zöld vagy száraz eszpartófűből készítették-e.

| | Férges Az olajbogyó-fúrólégy (Bactrocera oleae) lárváitól erősen megtámadott olivabogyóból származó olaj zamata. |
| --- | --- |

Férges Az olajbogyó-fúrólégy (Bactrocera oleae) lárváitól erősen megtámadott olivabogyóból származó olaj zamata.

| | Uborkás A hermetikusan lezárt állapotban, például bádogtartályban túl hosszú ideig tartott olaj jellegzetes zamata, amely a 2,6-nonadienal képződésének tulajdonítható. |
| --- | --- |

Uborkás A hermetikusan lezárt állapotban, például bádogtartályban túl hosszú ideig tartott olaj jellegzetes zamata, amely a 2,6-nonadienal képződésének tulajdonítható.

3.3.   Pozitív tulajdonságok

| | Gyümölcsös Az olajra jellemző mindazon – olajbogyófajta szerint változó – szagérzetek, amelyek az egészséges és friss, zöld vagy érett gyümölcs közvetlen vagy retronazális úton való szaglásából származnak. |
| --- | --- |

Gyümölcsös Az olajra jellemző mindazon – olajbogyófajta szerint változó – szagérzetek, amelyek az egészséges és friss, zöld vagy érett gyümölcs közvetlen vagy retronazális úton való szaglásából származnak.

| | Keserű A zöld vagy az érési folyamat kezdetén lévő olajbogyóból nyert olívaolaj jellegzetes alapíze, amelyet a nyelven V alakban elhelyezkedő kehelyformájú ízlelőbimbók érzékelnek. |
| --- | --- |

Keserű A zöld vagy az érési folyamat kezdetén lévő olajbogyóból nyert olívaolaj jellegzetes alapíze, amelyet a nyelven V alakban elhelyezkedő kehelyformájú ízlelőbimbók érzékelnek.

| | Csípős Az egész szájüregben, de különösen a torokban érzékelhető kaparó érzés, amely elsősorban a még zöldolivabogyóból, a gazdasági év elején termelt olaj sajátossága. |
| --- | --- |

Csípős Az egész szájüregben, de különösen a torokban érzékelhető kaparó érzés, amely elsősorban a még zöldolivabogyóból, a gazdasági év elején termelt olaj sajátossága.

3.4.   A címkézésnél alkalmazható fakultatív kifejezések

Kérelemre az értékelő csoport elnöke tanúsíthatja, hogy az értékelt olajok Az érzékelés intenzitásának függvényében megfelelnek a következő kifejezések és jelzők szerinti meghatározásoknak és fokozatoknak.

| | Pozitív tulajdonságok (gyümölcsös, keserű és csípős): Az érzékelés intenzitásának függvényében:






  — | Erős, ha az érintett tulajdonság mediánja 6-nál nagyobb; |
| --- | --- | --- |

Pozitív tulajdonságok (gyümölcsös, keserű és csípős): Az érzékelés intenzitásának függvényében:

—

Erős, ha az érintett tulajdonság mediánja 6-nál nagyobb;

| — | Közepes, ha az érintett tulajdonság mediánja 3 és 6 között van; |
| --- | --- |

—

Közepes, ha az érintett tulajdonság mediánja 3 és 6 között van;

| — | Enyhe, ha az érintett tulajdonság mediánja 3-nál kisebb; |
| --- | --- |

—

Enyhe, ha az érintett tulajdonság mediánja 3-nál kisebb;

| | Gyümölcsös: Az olajra jellemző mindazon – olajbogyófajta szerint változó – szagérzetek, amelyek az egészséges és friss, zöld gyümölcs közvetlen vagy retronazális úton való szaglásából származnak, és ahol sem a zöld, sem az érett gyümölcsösség nem domináns. |
| --- | --- |

Gyümölcsös: Az olajra jellemző mindazon – olajbogyófajta szerint változó – szagérzetek, amelyek az egészséges és friss, zöld gyümölcs közvetlen vagy retronazális úton való szaglásából származnak, és ahol sem a zöld, sem az érett gyümölcsösség nem domináns.

| | Zöld gyümölcsös: Az olajra jellemző mindazon – olajbogyófajta szerint változó – szagérzetek, amelyek a zöld egészséges és friss gyümölcs közvetlen vagy retronazális úton való szaglásából származnak. |
| --- | --- |

Zöld gyümölcsös: Az olajra jellemző mindazon – olajbogyófajta szerint változó – szagérzetek, amelyek a zöld egészséges és friss gyümölcs közvetlen vagy retronazális úton való szaglásából származnak.

| | Érett gyümölcsös: Az olajra jellemző mindazon – olajbogyófajta szerint változó – szagérzetek, amelyek az egészséges és friss gyümölcs közvetlen vagy retronazális úton való szaglásából származnak. |
| --- | --- |

Érett gyümölcsös: Az olajra jellemző mindazon – olajbogyófajta szerint változó – szagérzetek, amelyek az egészséges és friss gyümölcs közvetlen vagy retronazális úton való szaglásából származnak.

| | Kiegyensúlyozott: Olyan olajra alkalmazható, amely nem kiegyensúlyozatlan. Kiegyensúlyozatlanságon azt a szaglási-ízlelési és érintési érzetet kell érteni, amikor a keserű és/vagy csípős tulajdonság mediánja két ponttal a gyümölcsös tulajdonság mediánja fölött van. |
| --- | --- |

Kiegyensúlyozott: Olyan olajra alkalmazható, amely nem kiegyensúlyozatlan. Kiegyensúlyozatlanságon azt a szaglási-ízlelési és érintési érzetet kell érteni, amikor a keserű és/vagy csípős tulajdonság mediánja két ponttal a gyümölcsös tulajdonság mediánja fölött van.

| | Édes olaj: Olyan olaj esetében alkalmazható, amelynél a keserű és a csípős tulajdonság mediánja 2 vagy annál kisebb. |
| --- | --- |

Édes olaj: Olyan olaj esetében alkalmazható, amelynél a keserű és a csípős tulajdonság mediánja 2 vagy annál kisebb.

4.   AZ OLAJKÓSTOLÓ POHÁR

Lásd az IOC/T.20/Doc. No 5, „Glass for Oil Tasting” (Olajkóstoló pohár) szabványt.

5.   VIZSGÁLÓTEREM

Lásd az IOC/T.20/Doc. No 6, „Guide for the Installation of a Test Room” (Segédlet a vizsgálóterem kialakításához) szabványt.

6.   BERENDEZÉS

A kóstolók számára a feladatuk megfelelő ellátásához szükséges a következő felszerelést minden kóstolófülkében biztosítani és annak könnyen elérhetőnek kell lennie:

| — | a mintákat tartalmazó (azonos méretű) poharak, kódszámmal ellátva, óraüveggel lefedve és 28±2 °C-on tartva; |
| --- | --- |

—

a mintákat tartalmazó (azonos méretű) poharak, kódszámmal ellátva, óraüveggel lefedve és 28±2 °C-on tartva;

| — | értékelőlap (lásd 1. ábra) nyomtatva, vagy elektronikusan, feltéve, hogy megfelel az értékelőlap feltételeinek, szükség esetén a használatra vonatkozó utasításokkal; |
| --- | --- |

—

értékelőlap (lásd 1. ábra) nyomtatva, vagy elektronikusan, feltéve, hogy megfelel az értékelőlap feltételeinek, szükség esetén a használatra vonatkozó utasításokkal;

| — | toll vagy kitörölhetetlen tinta; |
| --- | --- |

—

toll vagy kitörölhetetlen tinta;

| — | tálcán almaszeletek és/vagy víz, szénsavas víz és/vagy kétszersült; |
| --- | --- |

—

tálcán almaszeletek és/vagy víz, szénsavas víz és/vagy kétszersült;

| — | egy pohár környezeti hőmérsékletű víz; |
| --- | --- |

—

egy pohár környezeti hőmérsékletű víz;

| — | a 8.4. és 9.1.1. pontban felsorolt általános szabályokra emlékeztető tábla; |
| --- | --- |

—

a 8.4. és 9.1.1. pontban felsorolt általános szabályokra emlékeztető tábla;

| — | köpőcsészék. |
| --- | --- |

—

köpőcsészék.

7.   A CSOPORT ELNÖKE ÉS A KÓSTOLÓK

7.1.   A csoport elnöke

A csoport elnökének alapos szakképzettséggel kell rendelkeznie, és a különféle típusú olívaolajok ismerőjének és tapasztalt szakértőjének kell lennie. Ez a személy a csoport kulcsembere, ő felelős a csoport munkájának megszervezéséért és lebonyolításáért.

A csoport vezetőjének feladata az érzékszervi vizsgálatokhoz használt eszközökkel, az érzékszervi képességekkel kapcsolatos továbbképzések megszervezése, az aprólékos előkészületek elvégzése, a tesztek megszervezése és lebonyolítása, valamint rendelkezik azokkal a képességekkel és türelemmel, amelyek szükségesek a tesztek tudományos alapossággal történő megtervezésévez és kivitelezéséhez.

Egy személyben felelős a kóstolók kiválasztásáért, a képzésükért, a képességük megfelelő szintentartása érdekében, és ellenőrzi teljesítményüket. Szintén az elnök felelős a kóstolók értékeléséért, amelynek mindig objektívnek kell lennie, és amelyhez speciális eljárásokat kell kifejleszteni. Az eljárások teszteken, valamint szigorú elfogadási és elutasítási kritériumokon kell alapulniuk. Lásd az IOC/T.20/Doc. No 14, „Guide for the selection, training and monitoring of skilled virgin olive oil tasters” (Útmutató a megfelelő képeségekkel rendelkező szűz olívaolaj kóstolók kiválasztásához, képzéséhez és ellenőrzéséhez) szabványt.

A csoport elnöke felel a csoport teljesítményéért, ennélfogva annak értékeléséért, melynek során mindig megbízhatónak és pártatlannak kell bizonyulnia. Minden esetben szemléltetnie kell, hogy a módszerek és a kóstolók az ellenőrzése alatt állnak. Javasolt a csoport időszakos felülvizsgálata (IOC/T.20/Doc. No 14, § 5).

Övé a végső felelősség a csoport feljegyzéseinek tárolásáért. Ezeknek a feljegyzéseknek bármikor nyomon követhetőknek kell lenniük. A feljegyzéseknek meg kell felelniük a nemzetközi érzékszervi vizsgálati szabványok által lefektetett biztosítékoknak és minőségi előírásoknak, és mindenkor biztosítaniuk kell a minták anonimitását.

Az elnök felelős a leltározásért, valamint annak biztosításáért, hogy a módszer előírásszerű betartásához szükséges berendezések és eszközök tisztítása és karbantartása megfelelő legyen, és az erről, valamint a megfelelő tesztkörülmények meglétéről szóló írott tanúsítványt megőrizze.

Az elnök felel a minták fogadásáért, valamint azok tárolásáért a laboratóriumba való beérkezésüktől kezdődően és a tesztelés után is. Ennek során végig biztosítania kell a minták anonimitását és megfelelő tárolását; ennek biztosítására írásos formában ki kell dolgoznia a folyamatot úgy, hogy az nyomonkövethető legyen és a megfelelő garanciákat biztosítsa.

Ezen felül, az elnök felel a minták előkészítéséért, kódolásáért és átadásáért a kóstolóknak, az előre rögzített protokollnak megfelelő kísérleti elrendezésben, valamint a kóstolók által szolgáltatott adatok összegyűjtéséért és statisztikai feldolgozásáért.

Az elnők felelőssége minden olyan eljárás kidolgozása vagy felvázolása, ami szükséges lehet ennek a szabványnak a teljesítéséért és a kóstolói csoport megfelelő működéséhez.

Annak érdekében, hogy ellenőrizze a csoport megfelelő működését, az elnöknek meg kell találnia a módját, hogy a csoportja adatait összhasonlíthassa más, szűz olívaolajokat elemző kóstolói csoportok adataival.

A csoport elnökének feladata a kóstolócsoport tagjainak ösztönzése, az érdeklődésük, kíváncsiságuk felkeltése a köztük kialakított versenyszellem révén. Ennek érdekében javasolt biztosítania a kétirányú információáramlást a csoport tagjaival, a tagokat folyamatosan informálnia az általuk elvégzett feladatokról és a kapott eredményekről. Biztosítja azt, hogy a véleményét ne ismerjék meg, illetve megakadályozza, hogy az erősebb személyiségek nézeteiket rákényszerítsék a többi kóstolóra.

Az elnök feladata még a kóstolók időben való értesítése, az esetleges kérdéseik megválaszolása a tesztek elvégzésével kapcsolatban, de tartózkodnia kell a javaslattételtől, illetve a mintákkal kapcsolatos véleménynyilvánítástól.

7.2.   Kóstolók

Az olívaolajok érzékszervi vizsgálatában részt vevő személyeknek önkéntesen kell jelentkezniük, az önkéntes munka minden következményével együtt és anyagi jutattások nélkül. Ezért javasolt a jelölteknek egy írásos kérelmet benyújtaniuk. A jelölteket a csoport elnöke választja ki, képzi és ellenőrzi a hasonló minták megkülönböztetésére irányuló képességeik szerint, szem előtt tartva, hogy a pontosságuk a képzések során egyre finomodni fog.

A kóstolóknak tényleges érzékszervi megfigyelőkként kell viselkedniük, félre kell tenniük a személyes véleményüket és csak az észlelt érzékszervi észleléseikről kell beszámolniuk. Ennek érdekében a kóstolóknak mindig csendben, nyugodt körülmények között kell dolgozniuk, sürgetés nélkül, úgy, hogy a lehető legnagyobb érzékszervi figyelmet szenteljék a vizsgált mintának.

Minden egyes teszthez 8 és 12 közötti számú kóstoló szükséges. Ugyanakkor célszerű ennél több kóstolót találni az esetleges hiányzók helyettesítésére.

8.   TESZTKÖRÜLMÉNYEK

8.1.   A minta tálalása

Az olajmintát a vizsgálathoz egy szabványos pohárban kell tálalni a következő szabvány szerint: IOC/T.20/Doc. No 5, „Glass for Oil Tasting” (Olajkóstoló pohár).

A pohárnak 14-16 ml vagy 12,8-14,6 g olajat kell tartalmaznia, ha a minták tömegének mérése szükséges, és azt minden esetben le kell fedni óraüveggel.

Minden egyes poharat egy kódszámmal kell ellátni, ami véletlenszerűen kiválasztott betűk vagy számok sorozatából áll. A kódokat szagtalan módszerrel kell jelölni.

8.2.   A teszt és a minta hőmérséklete

A vizsgálatra szánt olajmintákat poharakban, 28 °C ± 2 °C-on kell tartani a teszt teljes időtartamára. Azért erre a hőmérsékletre esett a választás, mert ezen a hőmérsékleten könnyebb meghatározni az érzékszervi különbségeket, mint a környezeti hőmérsékleten, és mert az alacsonyabb hőmérsékleteken az aromaanyagok alig párolognak, illetve olyan illékony komponensek keletkeznek, amelyek a melegített olajokra jellemzőek. Lásd az IOC/T.20/Doc. No 5 „Glass for Oil Tasting” (Olajkóstoló pohár) szabványt azokra a módszerekre nézve, melyekkel a poharakban lévő minták melegíthetők.

A vizsgálóhelyiség hőmérsékletének 20 °C és 25 °C fok között kell lennie (lásd IOC/T.20/Doc. No 6).

8.3.   Vizsgálati idő

Az olajok kóstolására a reggel a legalkalmasabb időszak. Bizonyított, hogy vannak a nap folyamán optimális íz- és illatérzékelési periódusok. Az étkezések előtt megfigyelhető egy időszak, amikor az illat- és ízlelési érzékenység megnövekszik, míg az étkezéseket követően csökken az érzékelő képesség.

Ezt a feltételt azonban nem szabad szélsőségesen kihasználni, mikor az éhség megzavarja a kóstolókat, és ezáltal csökkenti a megkülönböztetési képességüket, különösen a preferencia-, illetve elfogadási feltételeiket; ezért javasolt a kóstolás időpontját reggel 10:00 óra és dél (12:00) közöttre tenni.

8.4.   Kóstolók: általános viselkedési szabályok

Ezek az ajánlások a kóstolók munkájuk során tanúsított viselkedésére vonatkoznak.

A kóstolóknak, amikor a csoport elnöke behívja őket egy érzékszervi vizsgálaton történő részvételre, a kitűzött időpont előtt meg kell jelenniük és be kell tartaniuk a következőket:

| — | A teszt meghatározott kezdési ideje előtt legalább 30 perccel nem dohányozhatnak, illetve nem fogyaszthatnak kávét. |
| --- | --- |

—

A teszt meghatározott kezdési ideje előtt legalább 30 perccel nem dohányozhatnak, illetve nem fogyaszthatnak kávét.

| — | Nem használhatnak semmilyen illatosító szert, kozmetikai szert vagy szappant, amelynek az illata eltart a teszt kezdetéig. A szükséges gyakoriságú kézmosáshoz illatmentes szappant kell használniuk, amelyet leöblítenek, majd kezeiket megszárítják, az illat eltávolítása érdekében. |
| --- | --- |

—

Nem használhatnak semmilyen illatosító szert, kozmetikai szert vagy szappant, amelynek az illata eltart a teszt kezdetéig. A szükséges gyakoriságú kézmosáshoz illatmentes szappant kell használniuk, amelyet leöblítenek, majd kezeiket megszárítják, az illat eltávolítása érdekében.

| — | A teszt végzése előtt legalább egy órával nem ehetnek. |
| --- | --- |

—

A teszt végzése előtt legalább egy órával nem ehetnek.

| — | Fizikai rosszullét esetén, különösen ha ez érinti a szaglási vagy ízlelési képességet, vagy ha bármilyen olyan pszichológiai hatás alatt állnak, ami megakadályozza őket abban, hogy a munkájukra figyeljenek, a kóstolóknak tartózkodniuk kell a teszten való részvételtől, és erről a megfelelő módon értesíteniük kell a csoport vezetőjét. |
| --- | --- |

—

Fizikai rosszullét esetén, különösen ha ez érinti a szaglási vagy ízlelési képességet, vagy ha bármilyen olyan pszichológiai hatás alatt állnak, ami megakadályozza őket abban, hogy a munkájukra figyeljenek, a kóstolóknak tartózkodniuk kell a teszten való részvételtől, és erről a megfelelő módon értesíteniük kell a csoport vezetőjét.

| — | Amennyiben a fentieknek megfelelnek, a kóstolók a lehető legszabályosabb és legcsendesebb módon elfoglalják a számukra kijelölt fülkét. |
| --- | --- |

—

Amennyiben a fentieknek megfelelnek, a kóstolók a lehető legszabályosabb és legcsendesebb módon elfoglalják a számukra kijelölt fülkét.

| — | Figyelmesen elolvassák az értékelő lapon lévő utasításokat, és addig nem kezdik meg a minta vizsgálatát (nyugodtan és sürgetés nélkül), amíg teljesen biztosak nem lesznek az elvégzendő feladatban. Amennyiben valamilyen kétség merülne fel, személyesen megbeszélhetik a tapasztalt problémákat a csoport elnökével. |
| --- | --- |

—

Figyelmesen elolvassák az értékelő lapon lévő utasításokat, és addig nem kezdik meg a minta vizsgálatát (nyugodtan és sürgetés nélkül), amíg teljesen biztosak nem lesznek az elvégzendő feladatban. Amennyiben valamilyen kétség merülne fel, személyesen megbeszélhetik a tapasztalt problémákat a csoport elnökével.

| — | A kóstolóknak a feladatuk elvégzése alatt csendben kell maradniuk. |
| --- | --- |

—

A kóstolóknak a feladatuk elvégzése alatt csendben kell maradniuk.

| — | A mobiltelefonjukat végig kikapcsolva kell tartaniuk annak érdekében, hogy az ne vonja el sem a saját, sem a kollégáik figyelmét. |
| --- | --- |

—

A mobiltelefonjukat végig kikapcsolva kell tartaniuk annak érdekében, hogy az ne vonja el sem a saját, sem a kollégáik figyelmét.

9.   A SZŰZ OLÍVAOLAJ ÉRZÉKSZERVI ÉRTÉKELÉSÉNEK ÉS OSZTÁLYOZÁSÁNAK ELJÁRÁSA

9.1.   Kóstolási technika

| 9.1.1. | A kóstoló felveszi a poharat, ekkor még rajta tartja a poháron az óraüveget, és kissé megdönti; ezután ebben a helyzetben körbeforgatja a poharat, hogy a lehető legnagyobb mértékben benedvesítse a pohár belső felületét. Amikor eddig a fázisig eljutott, leveszi az óraüveget és egyenletes, lassú, mély lélegzetvételekkel megszagolja a mintát, ameddig ki nem alakította a vizsgált olajról alkotott véleményét. A szaglás nem tarthat tovább 30 másodpercnél. Amennyiben ez alatt az idő alatt nem született meg a döntés, akkor az újbóli próbálkozás előtt rövid pihenőt kell tartania.
  A kóstoló a szaglási teszt befejezését követően az aromát (teljes retronazális, szaglási-ízlési- és tapintási érzet) vizsgálja. Ennek elvégzéséhez kortyol egy kicsit (megközelítőleg 3 ml) az olajból. Nagyon fontos, hogy az olajat elossza a teljes szájüregben, a száj és a nyelv elejétől kezdődően végig az oldalak mentén a hátsó részig és a szájpadlásig, mivel ismert tény, hogy a négy alapíz, az édes, a sós, a savanyú és a keserű érzékelése a nyelv és a szájpadlás különböző területein változó intenzitású.
  Elengedhetetlen az, hogy a kóstoló a nyelv hátsó részén megfelelő mennyiségű olajat lassan terítsen szét a torok irányába, mialatt arra figyel, hogy milyen sorrendben jelennek meg a keserű és a csípős ingerek. Amennyiben ez nem történik meg, egyes olajok esetén mindkét inger elkerülheti a figyelmet, vagy a keserű ingert elnyomhatja a csípős inger.
  A szájon keresztül történő gyors, egymást követő belégzések nem csak a minta egész szájban történő szétterítését teszik lehetővé a kóstoló számára, hanem azt is, hogy az orr hátulján keresztül érzékelje az illékony aromás összetevőket.
  A csípősség közvetlen érzékelését is figyelembe kell venni. Ennek érdekében javasolt az olajat le is nyelni. |
| --- | --- |

9.1.1.

A kóstoló felveszi a poharat, ekkor még rajta tartja a poháron az óraüveget, és kissé megdönti; ezután ebben a helyzetben körbeforgatja a poharat, hogy a lehető legnagyobb mértékben benedvesítse a pohár belső felületét. Amikor eddig a fázisig eljutott, leveszi az óraüveget és egyenletes, lassú, mély lélegzetvételekkel megszagolja a mintát, ameddig ki nem alakította a vizsgált olajról alkotott véleményét. A szaglás nem tarthat tovább 30 másodpercnél. Amennyiben ez alatt az idő alatt nem született meg a döntés, akkor az újbóli próbálkozás előtt rövid pihenőt kell tartania.

A kóstoló a szaglási teszt befejezését követően az aromát (teljes retronazális, szaglási-ízlési- és tapintási érzet) vizsgálja. Ennek elvégzéséhez kortyol egy kicsit (megközelítőleg 3 ml) az olajból. Nagyon fontos, hogy az olajat elossza a teljes szájüregben, a száj és a nyelv elejétől kezdődően végig az oldalak mentén a hátsó részig és a szájpadlásig, mivel ismert tény, hogy a négy alapíz, az édes, a sós, a savanyú és a keserű érzékelése a nyelv és a szájpadlás különböző területein változó intenzitású.

Elengedhetetlen az, hogy a kóstoló a nyelv hátsó részén megfelelő mennyiségű olajat lassan terítsen szét a torok irányába, mialatt arra figyel, hogy milyen sorrendben jelennek meg a keserű és a csípős ingerek. Amennyiben ez nem történik meg, egyes olajok esetén mindkét inger elkerülheti a figyelmet, vagy a keserű ingert elnyomhatja a csípős inger.

A szájon keresztül történő gyors, egymást követő belégzések nem csak a minta egész szájban történő szétterítését teszik lehetővé a kóstoló számára, hanem azt is, hogy az orr hátulján keresztül érzékelje az illékony aromás összetevőket.

A csípősség közvetlen érzékelését is figyelembe kell venni. Ennek érdekében javasolt az olajat le is nyelni.

| 9.1.2. | Szűz olívaolajok érzékszervi vizsgálatánál javasolt egy sorozat alkalmával legfeljebb NÉGY MINTA vizsgálata, egy nap pedig három sorozat vizsgálata annak érdekében, hogy elkerülhető legyen a többi minta közvetlenül ezt követő kóstolása által okozott kontraszthatás.
  Mivel az egymást követő kóstolások az érzékelő képesség kifáradását vagy elvesztését okozzák – amit az előző minták okoznak – olyan terméket kell használni, amellyel eltávolítható az előző kóstolás során a szájban maradó olaj.
  Javasolt ehhez egy kis szelet almát összerágni, amely összerágás után egy köpőcsészébe köphető. Ezt követően a kóstoló öblítse ki a száját egy kevés szobahőmérsékletű vízzel. Legalább 15 percnek kell eltelnie egy kóstolás befejezése és egy újabb megkezdése előtt. |
| --- | --- |

9.1.2.

Szűz olívaolajok érzékszervi vizsgálatánál javasolt egy sorozat alkalmával legfeljebb NÉGY MINTA vizsgálata, egy nap pedig három sorozat vizsgálata annak érdekében, hogy elkerülhető legyen a többi minta közvetlenül ezt követő kóstolása által okozott kontraszthatás.

Mivel az egymást követő kóstolások az érzékelő képesség kifáradását vagy elvesztését okozzák – amit az előző minták okoznak – olyan terméket kell használni, amellyel eltávolítható az előző kóstolás során a szájban maradó olaj.

Javasolt ehhez egy kis szelet almát összerágni, amely összerágás után egy köpőcsészébe köphető. Ezt követően a kóstoló öblítse ki a száját egy kevés szobahőmérsékletű vízzel. Legalább 15 percnek kell eltelnie egy kóstolás befejezése és egy újabb megkezdése előtt.

9.2.   Hogyan használja a kóstoló az értékelőlapot?

A kóstolók által használandó értékelőlap ezen Melléklet 1. ábráján látható.

A csoportban részt vevő minden kóstolónak meg kell szagolnia, majd meg kell kóstolnia a megvizsgálandó (1) olajat.

Ezt követően a rendelkezésére álló értékelőlap 10 cm-es skáláján be kell jelölnie, hogy mekkora intenzitással érzékeli az egyes negatív és pozitív tulajdonságokat Abban az esetben, ha a kóstolók a 4. pontban fel nem tüntetett negatív tulajdonságot észlelnek, azokat – a meghatározással ellátott kifejezések közül a legpontosabban körülíró kifejezést, illetve kifejezéseket alkalmazva – feljegyzik az „egyéb” rovatba.

9.3.   Hogyan dolgozza fel az értékelő csoport elnöke az adatokat?

Az értékelő csoport elnöke összegyűjti az egyes kóstolók által kitöltött értékelőlapokat; ellenőrzi a különféle tulajdonságokhoz rendelt intenzitási fokozatokat. Ha úgy véli, hogy rendellenességet észlel, felkéri a kóstolót az értékelőlap felülvizsgálatára, és – szükség esetén – a vizsgálat megismétlésére.

Az értékelő csoport elnöke beviszi az egyes kóstolók által megállapított adatokat a medián statisztikai kiszámításának az IOC/T.20/Doc. No 15. szabványban található módszerét alkalmazó számítógépes programba. Lásd a 9.4. pontot és ezen melléklet függelékét. Az egy mintára vonatkozó adatok feldolgozása egy mátrix segítségével történik, amely a 9 érzéki tulajdonságnak megfelelő 9 oszlopból és a csoport n számú kóstolójának megfelelő n számú sorból áll.

Ha egy, az értékelő csoportnak legalább 50 %-a által érzékelt tulajdonság az „egyéb” rovatba tartozik, ki kell számítani e hiba mediánját, és az olajat ennek megfelelően kell osztályozni.

A nagy jóságfokú variációs együttható (a legerősebb intenzitású és gyümölcsösségi tulajdonságú) értéke, ami meghatározza a besorolást, nem lehet nagyobb, mint 20%.

Ha ennek az ellenkezője áll fenn, a csoport vezetőjének egy másik kóstolási időpontban meg kell ismételtetnie az adott minta értékelését.

Ha ez a helyzet gyakran előfordul, akkor a csoport elnökének javasolt külön képzésben részesítenie a kóstolókat (IOC/T.20/Doc. No 14, § 5) és alkalmaznia kell az ismételhetőségi indexet és az eltérési indexet a csoport teljesítményének ellenőrzésére (IOC/T.20/Doc. No 14, § 6).

9.4.   Az olaj osztályozása

Az olajat a hibamedián és a gyümölcsösségi medián függvényében az alábbi osztályokba sorolják. A hibamedián a legerősebb intenzitással érzékelt hiba mediánja. A hibamediánt és a gyümölcsösségi mediánt egy tizedes pontosságig kell megadni.

Az olaj osztályozása a hibamedián és a gyümölcsösségi medián értékeinek az alább bemutatott referenciaintervallumokkal való összehasonlítása alapján történik. Ezen intervallumok határait a módszer hibájának figyelembevételével állapították meg, ezért abszolút értékeknek tekinthetők. A számítógépes programok táblázatba foglalt statisztikai adatok, illetve grafikus ábrázolás útján lehetővé teszik az osztályozás vizuális megjelenítését.

| (a) | Extra szűz olívaolaj: a hibamedián nullával egyenlő és a gyümölcsösségi medián 0-nál nagyobb. |
| --- | --- |

(a)

Extra szűz olívaolaj: a hibamedián nullával egyenlő és a gyümölcsösségi medián 0-nál nagyobb.

| (b) | Szűz olívaolaj: a hibamedián nullánál nagyobb, de 3,5-nél kisebb vagy azzal egyenlő, és a gyümölcsösségi medián 0-nál nagyobb; |
| --- | --- |

(b)

Szűz olívaolaj: a hibamedián nullánál nagyobb, de 3,5-nél kisebb vagy azzal egyenlő, és a gyümölcsösségi medián 0-nál nagyobb;

| (c) | Lampante olívaolaj: a hibamedián 3,5-nél nagyobb, vagy a hibamedián 3,5-nél kisebb, és a gyümölcsösségi medián nullával egyenlő. |
| --- | --- |

(c)

Lampante olívaolaj: a hibamedián 3,5-nél nagyobb, vagy a hibamedián 3,5-nél kisebb, és a gyümölcsösségi medián nullával egyenlő.

1.   megjegyzés:

Ha a keserű és/vagy csípős tulajdonság mediánja meghaladja az 5,0-öt, a csoport elnöke ezt bejegyzi az olaj vizsgálati jegyzőkönyvébe.

1.   ábra

A SZŰZ OLÍVAOLAJ ÉRTÉKELŐLAPJA

| A hibák érzékelésének intenzitása |
| --- |
| Dohos/seprős (2) | | |
| Penészes/nedves/földes (2) | | |
| Boros/ecetes
  savanyú/fanyar (2) | | |
| Fagyott olíva
  (nedves fás) | | |
| Avas | | |
| Egyéb negatív tulajdonságok: | | |
| Leírás: | Fémes  Szénás  Férges  Nyers 
  Sós  Sült vagy égett  Vizes
  Eszpartó  Uborkás  Kenőzsíros |
| A pozitív tulajdonságok érzékelési intenzitása |
| Gyümölcsös | | |
| | Zöld  | Érett  |
| Keserű | | |
| Csípős | | |
| | | |
| A kóstoló neve: | | A kóstoló azonosítója: |
| A minta kódja: | Aláírás: |

A hibák érzékelésének intenzitása

Dohos/seprős (2)

Penészes/nedves/földes (2)

Boros/ecetes

savanyú/fanyar (2)

Fagyott olíva

(nedves fás)

Avas

Egyéb negatív tulajdonságok:

Leírás:

Fémes  Szénás  Férges  Nyers 

Sós  Sült vagy égett  Vizes

Eszpartó  Uborkás  Kenőzsíros

A pozitív tulajdonságok érzékelési intenzitása

Gyümölcsös

Zöld 

Érett 

Keserű

Csípős

A kóstoló neve:

A kóstoló azonosítója:

A minta kódja:

Aláírás:

Függelék

A medián és a konfidenciaintervallumok kiszámításására használt módszer

Medián

Formula

A medián az az Xm valós szám, amelyre egyszerre igaz, hogy az eloszlás értékei (X) 0,5 vagy annál kisebb valószínűséggel (p) kisebbek ennél a számnál (Xm), és hogy az eloszlás értékei 0,5 vagy annál nagyobb valószínűséggel (p) kisebbek vagy egyenlők ezzel a számmal Xm. Egy gyakorlatiasabb meghatározás szerint a medián a növekvő sorozatba rendezett számok 50. centilisének felel meg. Egyszerűbben kifejezve, a medián a páratlan számú sorrendbe rendezett sorozat középső értéke, vagy a páros számú sorrendbe rendezett sorozat két középső értékének átlaga.

Nagy jóságfokú szórás

A medián körüli szóródás megbízható becslése érdekében a Stuart és Kendall (4) szerinti nagy jóságfokú szórás becslésére vonatkozó módszert kell alkalmazni. A következő képlet az aszimptotikus szórást fejezi ki, azaz a megfigyelt adatok medián körüli szóródásának olyan, nagy jóságfokú becslését, ahol N a megfigyelések száma, az IQR az interkvartilis terjedelem, és amely a valószínű eloszlás eseteinek pontosan 50 %-át foglalja magában:

Formula

Az interkvartilis terjedelem kiszámításához meg kell határozni a 75. és a 25. centilis közötti eltérés nagyságát

Formula

A centilis az az Xpc érték, amelyre egyszerre igaz, hogy eloszlási értékei egy meghatározott századrésznek megfelelő vagy annál kisebb valószínűséggel (p) kisebbek Xpc-nél, és hogy eloszlási értékei egy meghatározott századrésznek megfelelő vagy annál nagyobb valószínűséggel (p) kisebbek vagy egyenlők mint Xpc. A századrész az eloszlás kiválasztott hányadát fejezi ki. A medián esetében ez 50/100-dal egyenlő.

Formula

A gyakorlatban a centilis az az eloszlási érték, amely egy, az eloszlási vagy sűrűségi görbe által behatárolt meghatározott területnek felel meg. Például a 25. centilis azt az elosztási értéket jelenti, amely megfelel egy 0,25 vagy 25/100 nagyságú területnek.

E szerint a módszer szerint a centilisek számítása a mátrix adataiban megjelenő valós értékek alapján történik (centilisszámítási-módszer).

Nagy jóságfokú variációs együttható %-ban kifejezve

A VEj% egy olyan tiszta, azaz mértékegység nélküli szám, amely a vizsgált számok sorozatának szóródási százalékát jelöli. Ez az együttható ezért igen alkalmas a csoporttagok megbízhatóságának ellenőrzésére.

Formula

A medián 95 %-os konfidenciaintervalluma

A 95 %-os konfidenciaintervallum (az elsőfajú hiba értéke 0,05, azaz 5 %) azt az értéktartományt jelenti, amelynek értékeit – feltételezve, hogy a vizsgálatot végtelen sokszor meg lehet ismételni – a medián felveheti. A gyakorlatban az említett intervallum a vizsgálatok szóródási tartományát adja meg az elfogadott működési körülmények között, feltételezve, hogy a vizsgálatokat többször el lehet végezni. Az intervallum, éppúgy, mint a VEj%, segít a vizsgálatok megbízhatóságának értékelésében.

Formula

Formula

ahol a C értéke 95%-os konfidenciaintervallum esetén 1,96-tal egyenlő.

A számítási lap egy példája megtalálható az IOC/T 20/Doc. No 15. szabvány 1. mellékletében.

Hivatkozások

| (1) | Wilkinson, L. 1990. Systat: The system for statistics. Evanston, IL.SYSTAT Inc. |
| --- | --- |

(1)

Wilkinson, L. 1990. Systat: The system for statistics. Evanston, IL.SYSTAT Inc.

| (2) | Cicchitelli, G. 1984. Probabilità e Statistica. Maggioli Editore, Rimini. |
| --- | --- |

(2)

Cicchitelli, G. 1984. Probabilità e Statistica. Maggioli Editore, Rimini.

| (3) | Massart, D.L.; Vandeginste, B.G.M.; Deming, Y.; Michotte, L. 1988. Chemometrics. A textbook. Elsevier. Amsterdam. |
| --- | --- |

(3)

Massart, D.L.; Vandeginste, B.G.M.; Deming, Y.; Michotte, L. 1988. Chemometrics. A textbook. Elsevier. Amsterdam.

| (4) | Kendall, M.G.; Stuart, A. 1967. The advanced theory of statistics. Vol. 1. Hafner Publishing Co. |
| --- | --- |

(4)

Kendall, M.G.; Stuart, A. 1967. The advanced theory of statistics. Vol. 1. Hafner Publishing Co.

| (5) | McGill, R.; Tukey, J.W.; Larsen, W.A. 1978. Variation of Box Plots. The American Statistician, 32, (2), 12-16. |
| --- | --- |

(5)

McGill, R.; Tukey, J.W.; Larsen, W.A. 1978. Variation of Box Plots. The American Statistician, 32, (2), 12-16.

| (6) | IOC/T.28/Doc. No 1 September 2007, Guidelines for the accreditation of sensory testing laboratories with particular reference to virgin olive oil according to standard ISO/IEC 17025:2005. |
| --- | --- |

(6)

IOC/T.28/Doc. No 1 September 2007, Guidelines for the accreditation of sensory testing laboratories with particular reference to virgin olive oil according to standard ISO/IEC 17025:2005.

| (7) | IOC/T.20/Doc. No 14. |
| --- | --- |

(7)

IOC/T.20/Doc. No 14.

| (8) | IOC/T.20/Doc. No 15. |
| --- | --- |

(8)

IOC/T.20/Doc. No 15.

| (9) | ISO/IEC 17025:05. |
| --- | --- |

(9)

ISO/IEC 17025:05.

---

(1)  Visszautasíthatják az olaj megkóstolását, ha rendkívül intenzíven érzékelnek egy vagy több negatív tulajdonságot; ebben az esetben ezt a rendkívüli körülményt fel kell jegyezniük az értékelőlapra.

1

(2)  Szükség szerint törlendő

2

Szükség szerint törlendő

---

VI. MELLÉKLET

„XXa. MELLÉKLET

IDEGEN OLAJOK OLÍVAOLAJOKBÓL VALÓ KIMUTATÁSÁNAK MÓDSZERE

1.   ALKALMAZÁSI TERÜLET

Ezzel a módszerrel az idegen növényi eredetű olajok mutathatók ki olívaolajból. A magas linolsav-tartalmú növényi olajok (szója, repce, napraforgó stb.) és egyes magas olajsav-tartalmú növényi olajok – úgymint a mogyoró, a magas olajsav-tartalmú napraforgó és az olívapogácsa-olaj – kimutatható az olívaolajokból. A kimutatható szint az idegen eredetű növényi olaj és az olívafajta függvénye. Mogyoróolaj esetében a kimutathatóság szintje 5 és 15% közötti. A módszer az idegen olaj azonosítására nem alkalmas, csak jelzi, hogy az olívaolaj valódi-e vagy sem.

2.   ALAPELV

Az olajat szilárd fázisú extrakcióval (SPE) szilikagél patronok alkalmazásával tisztítják. A triacetil-glicerin (TAG) összetételének meghatározása fordított fázisú nagy teljesítményű folyadékkromatográfiával (RP-HPLC) törésmutató detektor és mozgófázisként propionitril alkalmazásával történik. A zsírsav-metilésztereket (FAME) tisztított olajból állítják elő, hideg metanolos KOH oldatban végzett metilezéssel (X. B. melléklet), majd az észtereket kapilláris gázkromatográfiával, erősen poláros oszlopok alkalmazásával (X. A. melléklet) elemzik. A triacil-glicerinek elméleti mennyiségét számítógép segítségével számítják ki a zsírsav-összetétel alapján, azt feltételezve, hogy a triacil-glicerinben a zsírsavak 1,3-random, 2- random eloszlásban vannak jelen, a 2-pozíción lévő telített zsírsavakra vonatkozó megszorításokkal. A számítási módszer a XVIII. mellékletben szereplő eljárás módosított változata. Az elméleti és kísérleti (HPLC) triacil-glicerin összetételekből különböző matematikai algoritmusok számíthatók ki, és az így kapott eredményeket a valódi olívaolajok vizsgálata alapján készült adatbázisokkal hasonlítják össze.

3.   ANYAGOK ÉS REAGENSEK

3.1.   Az olaj tisztítása

| 3.1.1. | 25 ml térfogatú Erlenmeyer lombik |
| --- | --- |

3.1.1.

25 ml térfogatú Erlenmeyer lombik

| 3.1.2. | 5 ml térfogatú csavarmenetes üveg kémcső PTFE-tömítőgyűrűs kupakkal |
| --- | --- |

3.1.2.

5 ml térfogatú csavarmenetes üveg kémcső PTFE-tömítőgyűrűs kupakkal

| 3.1.3. | Szilikagél patronok, 1 g (6 ml), szilárd fázisú extrakcióhoz (pl. Waters, Massachusetts, USA). |
| --- | --- |

3.1.3.

Szilikagél patronok, 1 g (6 ml), szilárd fázisú extrakcióhoz (pl. Waters, Massachusetts, USA).

| 3.1.4. | n-hexán, analitikai minőségű. |
| --- | --- |

3.1.4.

n-hexán, analitikai minőségű.

| 3.1.5. | Hexán/dietil-éter oldószerkeverék (87:13, v/v). |
| --- | --- |

3.1.5.

Hexán/dietil-éter oldószerkeverék (87:13, v/v).

| 3.1.6. | N-heptán, analitikai minőségű. |
| --- | --- |

3.1.6.

N-heptán, analitikai minőségű.

| 3.1.7. | Aceton, analitikai minőségű. |
| --- | --- |

3.1.7.

Aceton, analitikai minőségű.

3.2.   Triacil-glicerinek HPLC elemzése

| 3.2.1. | Mikrofecskendő (50 μl) és fecskendőtűk a HPLC injektáláshoz. |
| --- | --- |

3.2.1.

Mikrofecskendő (50 μl) és fecskendőtűk a HPLC injektáláshoz.

| 3.2.2. | Propionitril, nagytisztaságú vagy HPLC minőségű (például ROMIL, Cambridge, United Kingdom), mozgófázisként. |
| --- | --- |

3.2.2.

Propionitril, nagytisztaságú vagy HPLC minőségű (például ROMIL, Cambridge, United Kingdom), mozgófázisként.

| 3.2.3. | HPLC oszlop (25 cm x 4 mm belső átmérő), RP-18 fázissal töltve (4 μm-es részecskeméret). |
| --- | --- |

3.2.3.

HPLC oszlop (25 cm x 4 mm belső átmérő), RP-18 fázissal töltve (4 μm-es részecskeméret).

3.3.   Zsírsav-metilészterek preparálása

(lásd X. B. melléklet)

| 3.3.1. | Legfeljebb 0,5%-os víztartalmú metanol. |
| --- | --- |

3.3.1.

Legfeljebb 0,5%-os víztartalmú metanol.

| 3.3.2. | Heptán, analitikai minőségű. |
| --- | --- |

3.3.2.

Heptán, analitikai minőségű.

| 3.3.3. | 2 N metanolos kálium-hidroxid-oldat. Oldjon fel 1,1 g kálium-hidroxidot 10 ml metanolban. |
| --- | --- |

3.3.3.

2 N metanolos kálium-hidroxid-oldat. Oldjon fel 1,1 g kálium-hidroxidot 10 ml metanolban.

| 3.3.4. | 5 ml térfogatú csavarmenetes üveg kémcső PTFE-tömítőgyűrűs kupakok. |
| --- | --- |

3.3.4.

5 ml térfogatú csavarmenetes üveg kémcső PTFE-tömítőgyűrűs kupakok.

3.4.   A zsírsav-metilészterek gázkromatográfiás elemzése

(A transz-zsírsavak kapilláris gázkromatográfiával történő kimutatási módszerét lásd a X. A. mellékletben).

| 3.4.1 | Mikrofecskendők (5 μl) és fecskendőtűk a GC injektáláshoz. |
| --- | --- |

3.4.1

Mikrofecskendők (5 μl) és fecskendőtűk a GC injektáláshoz.

| 3.4.2 | Hidrogén vagy hélium vivőgáz. |
| --- | --- |

3.4.2

Hidrogén vagy hélium vivőgáz.

| 3.4.3 | Hidrogén és oxigén a lángionizációs detektorhoz. |
| --- | --- |

3.4.3

Hidrogén és oxigén a lángionizációs detektorhoz.

| 3.4.4 | Nitrogén vagy hélium segédgázként. |
| --- | --- |

3.4.4

Nitrogén vagy hélium segédgázként.

| 3.4.5. | Ömlesztett szilícium-dioxidból készült kapilláris-oszlop (50-60 m x 0,25 – 0,30 mm belső átmérő), 0,20-0,25 μm rétegvastagságú cianopropil-polisziloxán vagy cianopropil-fenilsziloxán fázis (SP-2380 vagy hasonló) bevonattal. |
| --- | --- |

3.4.5.

Ömlesztett szilícium-dioxidból készült kapilláris-oszlop (50-60 m x 0,25 – 0,30 mm belső átmérő), 0,20-0,25 μm rétegvastagságú cianopropil-polisziloxán vagy cianopropil-fenilsziloxán fázis (SP-2380 vagy hasonló) bevonattal.

4.   BERENDEZÉS

| 4.1. | Vákuumos szilárdfázisú extrakciós berendezés. |
| --- | --- |

4.1.

Vákuumos szilárdfázisú extrakciós berendezés.

| 4.2. | Rotációs bepárló. |
| --- | --- |

4.2.

Rotációs bepárló.

| 4.3. | HPLC-berendezés a következők szerint:






  4.3.1. | Gáztalanító a mozgófázishoz. |
| --- | --- | --- |

4.3.

HPLC-berendezés a következők szerint:

4.3.1.

Gáztalanító a mozgófázishoz.

| 4.3.2. | Rheodyne injektor szelep 10 μliteres mintabemérő hurokkal. |
| --- | --- |

4.3.2.

Rheodyne injektor szelep 10 μliteres mintabemérő hurokkal.

| 4.3.3. | Nagy nyomású szivattyúegység. |
| --- | --- |

4.3.3.

Nagy nyomású szivattyúegység.

| 4.3.4. | A környezetinél alacsonyabb hőmérséklet (15–20 °C) fenntartására alkalmas termosztát kemence a HPLC-oszlophoz (pl. Peltier-típusú). |
| --- | --- |

4.3.4.

A környezetinél alacsonyabb hőmérséklet (15–20 °C) fenntartására alkalmas termosztát kemence a HPLC-oszlophoz (pl. Peltier-típusú).

| 4.3.5. | Törésmutató detektor |
| --- | --- |

4.3.5.

Törésmutató detektor

| 4.3.6. | Számítógépes adatrögzítőrendszer integráló programmal. |
| --- | --- |

4.3.6.

Számítógépes adatrögzítőrendszer integráló programmal.

| 4.4 | Kapilláris gázkromatográfiás rendszer a X. A. mellékletben leírtak szerint, a következőkkel felszerelve:






  4.4.1. | Split injektor. |
| --- | --- | --- |

4.4

Kapilláris gázkromatográfiás rendszer a X. A. mellékletben leírtak szerint, a következőkkel felszerelve:

4.4.1.

Split injektor.

| 4.4.2. | Lángionizációs detektor (FID). |
| --- | --- |

4.4.2.

Lángionizációs detektor (FID).

| 4.4.3. | Programozható hőmérsékletű kemence. |
| --- | --- |

4.4.3.

Programozható hőmérsékletű kemence.

| 4.4.4. | Számítógépes adatrögzítőrendszer integráló programmal. |
| --- | --- |

4.4.4.

Számítógépes adatrögzítőrendszer integráló programmal.

| 4.5. | Számítógép Microsoft EXCEL programmal. |
| --- | --- |

4.5.

Számítógép Microsoft EXCEL programmal.

5.   AZ ELEMZÉSI ELJÁRÁS

5.1.   Az olaj tisztítása

Az SPE szilikagél patront a vákuumos eluáló rendszerbe helyezve vákuum alatt 6 ml hexánnal át kell mosni. A vákuumot meg kell szüntetni annak érdekében, hogy az oszlop ne száradjon ki, és egy Erlenmeyer lombikot kell a patron alá helyezni. Az olaj (hozzávetőlegesen 0,12 g) 0,5 ml hexánnal készült oldatát az oszlopra kell tölteni, át kell futtatni az oszlopon, majd 10 ml hexán-dietil-éter oldószereleggyel (87:13 v/v) (3.1.5.) vákuum alatt eluálni kell. Az eluálószert homogenizálni kell, és az összes térfogat hozzávetőlegesen felét át kell tölteni egy másik Erlenmeyer lombikba. Rotációs bepárlóban csökkentett nyomás alatt, szobahőmérsékleten mindkét oldatot külön-külön szárazra kell párolni. A triacil-glicerin-elemzéshez az egyik párlási maradékot 1 ml acetonban fel kell oldani (lásd az 5.2. pont első bekezdését) és át kell tölteni egy 5 ml-es csavarmenetes üveg kémcsőbe. A másik párlási maradékot 1 ml n-heptánban kell feloldani, és egy másik 5 ml-es csavarmenetes üveg kémcsőbe kell önteni a zsírsav-metilészterek preparálásához.

Megjegyzés: Az olaj tisztítását az IUPAC 2.507 módszer szerint szilikagél oszlopon kell elvégezni.

5.2.   Triacil-glicerinek HPLC elemzése

Állítsa össze a HPLC rendszert, tartsa az oszlopot 20 °C-on és mozgófázisként alkalmazzon propionitrilt 0,6 ml/perc áramlási sebességgel. Ha az alapvonal stabil, futtasson egy oldószer injektálást, ha az alapvonal a 12. és 25. perc között zavarosnak látszik, a minta feloldásához használjon másfajta aceton vagy proprionnitril/aceton-keveréket (25:75)

Megjegyzés: Egyes acetonfajták a fent említett régióban megzavarják az alapvonalat.

Injektáljon 10 μl-nyi mintát az acetonban (5%) oldott tisztított olajból. A futtatás hozzávetőlegesen 60 percet vesz igénybe. A kemence hőmérsékletét és/vagy az áramlási sebességet úgy kell beállítani, hogy a kapott kromatogram az 1. ábrán láthatóhoz hasonlítson, ahol a trilinolein (1. csúcs) 15,5 percnél eluálódik, és az LLL/OLLn (1. és 2. csúcs), valamint az OLL/OOLn (4. és 5. csúcs) párok közötti felbontás jó.

A 2. csúcs magasságának (OLLn+PoLL) a teljes skála minimum 3 %-át el kell érnie.

5.3.   Zsírsav-metilészterek preparálása

Adjon 0,1 ml 2 N metanolos kálium-hidroxid oldatot 1 ml n-heptánban oldott tisztított olajhoz. Zárja le a kémcsövet a kupakkal és azt szorosan csavarja rá. Erősen rázza a kémcsövet 15 másodpercig, majd hagyja szétválni a rétegeket, míg a felső réteg ki nem tisztul (5 perc). Az n-heptános oldat ekkor injektálható a gázkromatográfba. Az oldat szobahőmérsékleten legfeljebb 12 órán át tárolható.

5.4.   Zsírsav-metilészterek GC elemzése

A telítetlen transz-zsírsavak meghatározásához használatos módszernél leírtak alkalmazandók (X. A. melléklet).

A GC rendszert 165 °C-os kemencehőmérsékletre kell beállítani. A javasolt kemencehőmérséklet 10 percen át állandó 165 °C, majd percenként 1,5 °C emelkedéssel növelje 200 °C-ra. A transz-zsírsavak képződésének minimalizálása érdekében 220 °C és 250 °C közötti injektorhőmérséklet alkalmazása javasolt (lásd X. A. melléklet). A detektor hőmérséklete 250 °C. Vivőgázként hidrogént vagy héliumot kell használni, körülbelül 130 kPa oszlop fejnyomáson. Az injektálandó térfogat split üzemmódban 1μl.

A GC profilnak a 2. ábrán láthatóhoz hasonlónak kell lennie. Külön oda kell figyelnie a C18:3 és C20:1 közötti felbontásra (a C18:3 csúcsnak előbb kell megjelennie, mint a C20:1 csúcs). E feltételek biztosítása érdekében a kiindulási hőmérsékletet és/vagy az oszlop fejnyomását optimalizálni kell. Az injektor paramétereit (hőmérséklet, split-arány és injektálandó térfogat) úgy állítsa be, hogy a palmitin- és palmitoleinsav közötti különbség minimális legyen.

A transz-izomerek mennyiségének meghatározásához a C20:0 csúcs magasságának el kell érnie a teljes skála mintegy 20%-át. Ha a C18:0 csúcs torzan jelenik meg, csökkentse a minta mennyiségét.

6.   A KROMATOGRÁFIÁS CSÚCSOK ÖSSZEGZÉSE

6.1.   HPLC kromatogram

Az 1. ábra a tisztított olajból származó triacil-glicerinek jellemző HPLC kromatogramját mutatja. A csúcsok összegzéséhez három alapvonalat kell meghúzni:: az elsőt az 1. csúcs kezdete és a 3. csúcs vége között, a másodikat a 4. csúcs kezdete és a 8. csúcs előtti völgy között, míg a harmadikat a 8. csúcsot megelőző völgy és a 18. csúcs vége között.

A teljes terület az 1. és a 18. közötti (azonosított és nem azonosított) összes csúcs területének összege. Az egyes csúcsok százalékos arányát a következő képlettel lehet kifejezni:

Formula

A százalékos arányt két tizedes pontossággal kell megadni.

6.2.   GK kromatogram

A 2. ábra a tisztított olívaolajból nyert zsírsav-alkilészterek GC kromatogramját mutatja be. A következő zsírsavak százalékos értékét kell kiszámítani:

| Palmitinsav; | P (C16:0) | = | metilészter + etilészter |
| --- | --- | --- | --- |
| Sztearinsav; | S (C18:0) | = | metilészter |
| Palmitoleinsav; | Po (C16:1) | = | a két cisz-izomer metilésztereinek összege |
| Olajsav; | O (C18:1) | = | a két cisz-izomer metilésztereinek összege + etilészter + transz-izomerek |
| Linolsav | L (C18:2) | = | metilészter + etilészter + transz-izomerek |
| Linolénsav; | Ln (C18:3) | = | metilészter + transz-izomerek |
| Arachinsav; | A (C20:0) | = | metilészter |
| Eikozénsav (gondonsav); | G (C20:1) | = | metilészter |

Palmitinsav;

P (C16:0)

=

metilészter + etilészter

Sztearinsav;

S (C18:0)

=

metilészter

Palmitoleinsav;

Po (C16:1)

=

a két cisz-izomer metilésztereinek összege

Olajsav;

O (C18:1)

=

a két cisz-izomer metilésztereinek összege + etilészter + transz-izomerek

Linolsav

L (C18:2)

=

metilészter + etilészter + transz-izomerek

Linolénsav;

Ln (C18:3)

=

metilészter + transz-izomerek

Arachinsav;

A (C20:0)

=

metilészter

Eikozénsav (gondonsav);

G (C20:1)

=

metilészter

Az etil- és transz-izomer-észterek hiányozhatnak a GC kromatogramról.

A teljes terület (TT) a kromatogramon a C14:0 és C24:0 közötti csúcsok között megjelenő csúcs összes területe, kivéve a szkvalénnak megfelelő csúcsot. Az összes csúcs százalékát az alábbiak szerint kell kiszámítani:

Formula

Az eredményeket két tizedes pontossággal kell megadni.

A számítógépes programmal való számításhoz nem szükséges 100-ra normalizálni, mert az automatikusan megtörténik.

1.   ábra

„Chamlali” szűz olívaolajban lévő TAG vegyületek HPLC kromatogramja A kromatográfiás csúcsok főbb összetevői

1.   táblázat

Szűz olívaolajban lévő TAG vegyületek meghatározásának megbízhatósági adatai (HPLC oszlop, 20 °C-on és propionitril mozgófázist alkalmazva)

| ECN | HPLC csúcsok | TAG vegyületek | 1. minta | 2. minta | 3. minta | 4. minta | 5. minta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlag (%) | RSDr (%) | Átlag (%) | RSDr (%) | Átlag (%) | RSDr (%) | Átlag (%) | RSDr (%) | Átlag (%) | RSDr (%) |
| 42 | 1 | LLL | 0,020 | 7,23 | 0,066 | 5,18 | 0,095 | 4,10 | 0,113 | 0,95 | 0,34 | 1,05 |
| 2 | OLLn+ PoLL | 0,085 | 7,44 | 0,24 | 1,78 | 0,26 | 2,25 | 0,35 | 2,02 | 0,50 | 2,83 |
| 3 | PLLn | 0,023 | 15,74 | 0,039 | 5,51 | 0,057 | 5,62 | 0,082 | 4,35 | 0,12 | 6,15 |
| 44 | 4 | OLL | 0,47 | 1,52 | 1,53 | 0,42 | 2,62 | 0,98 | 3,35 | 1,05 | 4,37 | 1,13 |
| 5 | OOLn+ PoOL | 1,07 | 2,01 | 1,54 | 0,46 | 1,61 | 0,71 | 1,72 | 1,07 | 1,77 | 2,40 |
| 6 | PLL+ PoPoO | 0,11 | 12,86 | 0,24 | 4,37 | 0,65 | 1,32 | 1,35 | 0,73 | 2,28 | 1,24 |
| 7 | POLn+ PpoPo+ PpoL | 0,42 | 5,11 | 0,49 | 2,89 | 0,55 | 2,01 | 0,85 | 1,83 | 1,09 | 1,96 |
| 46 | 8 | OOL+ LnPP | 6,72 | 0,63 | 8,79 | 0,31 | 11,21 | 0,42 | 13,25 | 0,33 | 15,24 | 0,23 |
| 9 | PoOO | 1,24 | 2,86 | 1,49 | 0,95 | 1,63 | 0,85 | 2,12 | 0,45 | 2,52 | 0,56 |
| 10 | SLL+ PLO | 2,70 | 0,65 | 4,05 | 0,70 | 6,02 | 0,65 | 9,86 | 0,53 | 11,53 | 0,31 |
| 11 | PoOP+ SpoL+ SOLn+ SpoPo | 0,64 | 4,42 | 0,69 | 3,02 | 0,79 | 1,23 | 1,53 | 0,89 | 1,70 | 1,66 |
| 48 | 12+13 | OOO+ PLP+ PoPP | 49,60 | 0,07 | 48,15 | 0,06 | 42,93 | 0,06 | 33,25 | 0,10 | 24,16 | 0,06 |
| 14 | SOL | 0,82 | 1,72 | 0,92 | 1,56 | 1,05 | 1,32 | 1,25 | 1,05 | 1,60 | 1,77 |
| 15 | POO | 22,75 | 0,25 | 21,80 | 0,20 | 21,05 | 0,30 | 20,36 | 0,35 | 20,17 | 0,14 |
| 50 | 16 | POP | 3,05 | 0,46 | 4,56 | 0,42 | 4,98 | 0,52 | 5,26 | 0,41 | 5,57 | 0,38 |
| 17 | SOO | 6,87 | 0,21 | 5,56 | 0,33 | 4,86 | 0,43 | 4,12 | 0,72 | 3,09 | 0,69 |
| 18 | POS+ SLS | 1,73 | 1,23 | 1,65 | 1,10 | 1,54 | 0,99 | 1,49 | 1,10 | 1,41 | 1,00 |
| n | = | 3 ismétlés |
| RSDr | = | Az ismételhetőség relatív szórása |

ECN

HPLC csúcsok

TAG vegyületek

1. minta

2. minta

3. minta

4. minta

5. minta

Átlag (%)

RSDr (%)

Átlag (%)

RSDr (%)

Átlag (%)

RSDr (%)

Átlag (%)

RSDr (%)

Átlag (%)

RSDr (%)

42

1

LLL

0,020

7,23

0,066

5,18

0,095

4,10

0,113

0,95

0,34

1,05

2

OLLn+ PoLL

0,085

7,44

0,24

1,78

0,26

2,25

0,35

2,02

0,50

2,83

3

PLLn

0,023

15,74

0,039

5,51

0,057

5,62

0,082

4,35

0,12

6,15

44

4

OLL

0,47

1,52

1,53

0,42

2,62

0,98

3,35

1,05

4,37

1,13

5

OOLn+ PoOL

1,07

2,01

1,54

0,46

1,61

0,71

1,72

1,07

1,77

2,40

6

PLL+ PoPoO

0,11

12,86

0,24

4,37

0,65

1,32

1,35

0,73

2,28

1,24

7

POLn+ PpoPo+ PpoL

0,42

5,11

0,49

2,89

0,55

2,01

0,85

1,83

1,09

1,96

46

8

OOL+ LnPP

6,72

0,63

8,79

0,31

11,21

0,42

13,25

0,33

15,24

0,23

9

PoOO

1,24

2,86

1,49

0,95

1,63

0,85

2,12

0,45

2,52

0,56

10

SLL+ PLO

2,70

0,65

4,05

0,70

6,02

0,65

9,86

0,53

11,53

0,31

11

PoOP+ SpoL+ SOLn+ SpoPo

0,64

4,42

0,69

3,02

0,79

1,23

1,53

0,89

1,70

1,66

48

12+13

OOO+ PLP+ PoPP

49,60

0,07

48,15

0,06

42,93

0,06

33,25

0,10

24,16

0,06

14

SOL

0,82

1,72

0,92

1,56

1,05

1,32

1,25

1,05

1,60

1,77

15

POO

22,75

0,25

21,80

0,20

21,05

0,30

20,36

0,35

20,17

0,14

50

16

POP

3,05

0,46

4,56

0,42

4,98

0,52

5,26

0,41

5,57

0,38

17

SOO

6,87

0,21

5,56

0,33

4,86

0,43

4,12

0,72

3,09

0,69

18

POS+ SLS

1,73

1,23

1,65

1,10

1,54

0,99

1,49

1,10

1,41

1,00

n

=

3 ismétlés

RSDr

=

Az ismételhetőség relatív szórása

2.   ábra

Olívapogácsa-olajból hideg metanolos KOH-oldatos átészterezéssel nyert zsírsav-metilészterek GC kromatogramja

7.   IDEGEN OLAJOK KIMUTATÁSA OLÍVAOLAJOKBÓL

Az olívaolajban lévő idegen olajok kimutatására szolgáló, az eredeti olívaolajok alapján létrehozott adatbázissal való matematikai algoritmus-összehasonlításos számítási módszer leírását az IOC/T.20/Doc. No 25. szabvány I. melléklete tartalmazza.”

---

| 17.12.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 338/68 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 338/68

---

A BIZOTTSÁG 1349/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2013. december 16.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. december 16-án.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | AL | 55,3 |
| IL | 200,7 |
| MA | 78,3 |
| TN | 115,1 |
| TR | 97,6 |
| ZZ | 109,4 |
| 0707 00 05 | AL | 106,5 |
| MA | 154,0 |
| TR | 141,2 |
| ZZ | 133,9 |
| 0709 93 10 | MA | 147,4 |
| TR | 145,2 |
| ZZ | 146,3 |
| 0805 10 20 | AR | 26,3 |
| TR | 57,0 |
| UY | 27,9 |
| ZA | 33,1 |
| ZZ | 36,1 |
| 0805 20 10 | MA | 63,8 |
| ZZ | 63,8 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 108,1 |
| JM | 139,0 |
| TR | 70,6 |
| ZZ | 105,9 |
| 0805 50 10 | TR | 58,8 |
| ZZ | 58,8 |
| 0808 10 80 | BA | 78,8 |
| CN | 77,6 |
| MK | 32,3 |
| NZ | 153,0 |
| US | 114,5 |
| ZZ | 91,2 |
| 0808 30 90 | TR | 120,5 |
| US | 154,6 |
| ZZ | 137,6 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

AL

55,3

IL

200,7

MA

78,3

TN

115,1

TR

97,6

ZZ

109,4

0707 00 05

AL

106,5

MA

154,0

TR

141,2

ZZ

133,9

0709 93 10

MA

147,4

TR

145,2

ZZ

146,3

0805 10 20

AR

26,3

TR

57,0

UY

27,9

ZA

33,1

ZZ

36,1

0805 20 10

MA

63,8

ZZ

63,8

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

108,1

JM

139,0

TR

70,6

ZZ

105,9

0805 50 10

TR

58,8

ZZ

58,8

0808 10 80

BA

78,8

CN

77,6

MK

32,3

NZ

153,0

US

114,5

ZZ

91,2

0808 30 90

TR

120,5

US

154,6

ZZ

137,6

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 17.12.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 338/70 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 338/70

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2013. december 9.)

a tagállamok 2013. évi halászati ellenőrzési programjaihoz biztosított kiegészítő pénzügyi hozzájárulásról

(az értesítés a C(2013) 8576. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol, a bolgár, a dán, az észt, a finn, a francia, a görög, a holland, a horvát, a lengyel, a lett, a litván, a máltai, az olasz, a portugál, a román, a spanyol és a svéd nyelvű szöveg hiteles)

(2013/762/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politika végrehajtására és a tengerjogra vonatkozó közösségi pénzügyi intézkedések létrehozásáról szóló, 2006. május 22-i 861/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 21. cikkére,

mivel:

| (1) | A 2013-as tagállami halászati ellenőrzési programokkal összefüggésben a tagállamok által benyújtott, uniós társfinanszírozás iránti kérelmek alapján a Bizottság elfogadta a tagállamok 2013. évi halászati ellenőrzési programjaihoz való uniós pénzügyi hozzájárulásról szóló, 2013. július 10-i 2013/410/EU végrehajtási határozatot (2), amely mindazonáltal nem használta fel teljes mértékben a halászati ellenőrzés céljára rendelkezésre álló 2013-as költségvetési keretet. |
| --- | --- |

(1)

A 2013-as tagállami halászati ellenőrzési programokkal összefüggésben a tagállamok által benyújtott, uniós társfinanszírozás iránti kérelmek alapján a Bizottság elfogadta a tagállamok 2013. évi halászati ellenőrzési programjaihoz való uniós pénzügyi hozzájárulásról szóló, 2013. július 10-i 2013/410/EU végrehajtási határozatot (2), amely mindazonáltal nem használta fel teljes mértékben a halászati ellenőrzés céljára rendelkezésre álló 2013-as költségvetési keretet.

| (2) | A 2013-as költségvetés fel nem használt részét indokolt kiosztani egy új határozattal. |
| --- | --- |

(2)

A 2013-as költségvetés fel nem használt részét indokolt kiosztani egy új határozattal.

| (3) | 2013. június 7-i levelében a Bizottság a 861/2006/EK rendelet 21. cikkének (2) bekezdésével összhangban felkérte a tagállamokat, hogy nyújtsanak be kiegészítő finanszírozásra vonatkozó programokat az általa kijelölt prioritási területekkel összefüggésben, mely területek a következők: az elektronikus adatrögzítési és jelentéstételi rendszerek (ERS) kiigazítását célzó – a tagállami adatbázisok kiigazítására is kiterjedő – tagállami projektek, amelyek előkészítik a terepet az összes fogás kirakodására vonatkozó kötelezettség jövőbeli bevezetéséhez, valamint az ERS rendszerek közötti átjárhatóság, a motorteljesítmény mérése és a halászati termékek nyomonkövethetősége. A nyomonkövethetőséggel összefüggő beruházásokat végrehajtó piaci szereplők és/vagy tagállamok által teljesítendő követelményeket a Bizottság a 2012. május 14-én kelt, tagállamoknak címzett levelében határozta meg. |
| --- | --- |

(3)

2013. június 7-i levelében a Bizottság a 861/2006/EK rendelet 21. cikkének (2) bekezdésével összhangban felkérte a tagállamokat, hogy nyújtsanak be kiegészítő finanszírozásra vonatkozó programokat az általa kijelölt prioritási területekkel összefüggésben, mely területek a következők: az elektronikus adatrögzítési és jelentéstételi rendszerek (ERS) kiigazítását célzó – a tagállami adatbázisok kiigazítására is kiterjedő – tagállami projektek, amelyek előkészítik a terepet az összes fogás kirakodására vonatkozó kötelezettség jövőbeli bevezetéséhez, valamint az ERS rendszerek közötti átjárhatóság, a motorteljesítmény mérése és a halászati termékek nyomonkövethetősége. A nyomonkövethetőséggel összefüggő beruházásokat végrehajtó piaci szereplők és/vagy tagállamok által teljesítendő követelményeket a Bizottság a 2012. május 14-én kelt, tagállamoknak címzett levelében határozta meg.

| (4) | Ennek alapján és a költségvetési korlátok figyelembevételével a Bizottság elutasította például a képzési programokhoz és a közös halászati politika megismertetését célzó kezdeményezésekhez kapcsolódó uniós finanszírozás iránti kérelmeket, mivel azok nem tartoznak a fent ismertetett prioritási területek közé. A Bizottság által megjelölt prioritási területeken belül az egyes programoknál a költségvetési korlátok miatt nem volt lehetőség minden projekt elfogadására. A társfinanszírozásban részesülő programokat a Bizottságnak annak értékelése alapján kellett kiválasztania, hogy az adott projektek mennyire vannak összhangban a meghatározott prioritásokkal. |
| --- | --- |

(4)

Ennek alapján és a költségvetési korlátok figyelembevételével a Bizottság elutasította például a képzési programokhoz és a közös halászati politika megismertetését célzó kezdeményezésekhez kapcsolódó uniós finanszírozás iránti kérelmeket, mivel azok nem tartoznak a fent ismertetett prioritási területek közé. A Bizottság által megjelölt prioritási területeken belül az egyes programoknál a költségvetési korlátok miatt nem volt lehetőség minden projekt elfogadására. A társfinanszírozásban részesülő programokat a Bizottságnak annak értékelése alapján kellett kiválasztania, hogy az adott projektek mennyire vannak összhangban a meghatározott prioritásokkal.

| (5) | Ami a nyomonkövethetőséggel összefüggő projekteket illeti, fontos gondoskodni arról, hogy a projektek kidolgozása a 404/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) 67. cikkének (8) bekezdésében előírtak szerint nemzetközi szinten elismert szabványok alapján történjen. |
| --- | --- |

(5)

Ami a nyomonkövethetőséggel összefüggő projekteket illeti, fontos gondoskodni arról, hogy a projektek kidolgozása a 404/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) 67. cikkének (8) bekezdésében előírtak szerint nemzetközi szinten elismert szabványok alapján történjen.

| (6) | Az uniós finanszírozás iránti kérelmeket a Bizottság megvizsgálta abból a szempontból, hogy megfelelnek-e a közös halászati politika megfigyelési és ellenőrzési rendszereinek megvalósítása során felmerült tagállami kiadások tekintetében a 861/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2007. április 11-i 391/2007/EK bizottsági rendeletben (4) foglalt előírásoknak. |
| --- | --- |

(6)

Az uniós finanszírozás iránti kérelmeket a Bizottság megvizsgálta abból a szempontból, hogy megfelelnek-e a közös halászati politika megfigyelési és ellenőrzési rendszereinek megvalósítása során felmerült tagállami kiadások tekintetében a 861/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2007. április 11-i 391/2007/EK bizottsági rendeletben (4) foglalt előírásoknak.

| (7) | Az uniós pénzügyi hozzájárulás maximális összegeit és mértékét helyénvaló a 861/2006/EK rendelet 15. cikkében megállapított határokon belül megállapítani, valamint meg kell határozni az odaítélés feltételeit. |
| --- | --- |

(7)

Az uniós pénzügyi hozzájárulás maximális összegeit és mértékét helyénvaló a 861/2006/EK rendelet 15. cikkében megállapított határokon belül megállapítani, valamint meg kell határozni az odaítélés feltételeit.

| (8) | A Bizottság által meghatározott prioritási fellépésekbe történő beruházások ösztönzése érdekében, illetve a pénzügyi válság következtében a tagállamok költségvetését érő negatív hatások következtében a fentiekben említett prioritási területekkel összefüggésben felmerült kiadásokhoz – a 861/2006/EK rendelet 15. cikkében előírt határokon belül – indokolt nagyarányú társfinanszírozást nyújtani. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság által meghatározott prioritási fellépésekbe történő beruházások ösztönzése érdekében, illetve a pénzügyi válság következtében a tagállamok költségvetését érő negatív hatások következtében a fentiekben említett prioritási területekkel összefüggésben felmerült kiadásokhoz – a 861/2006/EK rendelet 15. cikkében előírt határokon belül – indokolt nagyarányú társfinanszírozást nyújtani.

| (9) | A hozzájárulásra való jogosultsághoz az e határozat alapján társfinanszírozott projekteknek eleget kell tenniük az uniós jogszabályok vonatkozó rendelkezéseinek és különösen a 404/2011/EU végrehajtási rendeletben meghatározott követelményeknek. |
| --- | --- |

(9)

A hozzájárulásra való jogosultsághoz az e határozat alapján társfinanszírozott projekteknek eleget kell tenniük az uniós jogszabályok vonatkozó rendelkezéseinek és különösen a 404/2011/EU végrehajtási rendeletben meghatározott követelményeknek.

| (10) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a halászati és akvakultúra-ágazati bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(10)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a halászati és akvakultúra-ágazati bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Tárgy

Ez a határozat a 861/2006/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett, a közös halászati politikára vonatkozó nyomonkövetési és ellenőrzési rendszerek végrehajtása során 2013-ban felmerült tagállami kiadásokhoz nyújtandó, kiegészítő uniós pénzügyi hozzájárulásról rendelkezik. Megállapítja az uniós pénzügyi hozzájárulás tagállamonkénti összegét, az uniós pénzügyi hozzájárulás mértékét és odaítélésének feltételeit.

2. cikk

A fennálló kötelezettségvállalások teljesítése

Az érintett tagállamok valamennyi, költségtérítési igény tárgyát képező kifizetést 2017. június 30-ig teljesítenek. A fenti határidőn túli tagállami kifizetések nem téríthetők vissza. Az e határozathoz kapcsolódó, fel nem használt költségvetési előirányzatokat legkésőbb 2018. december 31-ig vissza kell vonni.

3. cikk

Új technológiák és informatikai hálózatok

(1)   Az I. mellékletben említett projektek keretében a halászati tevékenységek monitoringjával, ellenőrzésével és felügyeletével kapcsolatos adatgyűjtés és adatkezelés hatékonyságát, illetve biztonságát elősegítő új technológiák és informatikai hálózatok kialakításával összefüggésben felmerült kiadások – a szóban forgó mellékletben megállapított határokon belül – az elszámolható kiadások 90 %-ának megfelelő pénzügyi hozzájárulásra jogosítanak fel.

(2)   Ami a nyomonkövethetőségi projekteket illeti, az uniós hozzájárulás a tagállami hatóságok által végrehajtott beruházások esetében legfeljebb 1 000 000 EUR lehet, a magánberuházások esetében pedig nem haladhatja meg a 250 000 EUR-t. A magánszereplők által végrehajtott nyomonkövethetőségi projektek száma tagállamonként és finanszírozási határozatonként nem lehet több nyolcnál.

(3)   A (2) bekezdés szerinti pénzügyi hozzájárulásra való jogosultsághoz valamennyi, e határozat alapján társfinanszírozott projektnek meg kell felelnie az 1224/2009/EK tanácsi rendeletben (5) és a 404/2011/EU végrehajtási rendeletben megállapított követelményeknek.

(4)   Az Omega mérőeszközökkel kapcsolatos BG/13/02 projekt, az ellenőrzési célokra használt táblagépekkel összefüggő EL/13/10 projekt és a mérlegelő berendezésekkel kapcsolatos PT/13/08 projekt, amelyek mind szerepelnek az I. mellékletben, a szóban forgó mellékletben megállapított határokon belül az elszámolható kiadások 50 %-ának megfelelő pénzügyi hozzájárulásra jogosítanak fel.

4. cikk

Automatikus helymeghatározási eszközök

(1)   A II. mellékletben említett projektek keretében a hajók távolról, a halászati felügyelő központból hajómegfigyelési rendszeren (VMS) keresztül történő megfigyelését lehetővé tévő automatikus helymeghatározási eszközök megvásárlásával és fedélzetre szerelésével összefüggésben felmerült kiadások – a szóban forgó mellékletben megállapított határokon belül – az elszámolható kiadások 90 %-ának megfelelő pénzügyi hozzájárulásra jogosítanak fel.

(2)   Az (1) bekezdés szerinti pénzügyi hozzájárulásra való jogosultsághoz az automatikus helymeghatározási eszközöknek meg kell felelniük a 404/2011/EU végrehajtási rendeletben megállapított követelményeknek.

5. cikk

Elektronikus adatrögzítési és jelentéstételi rendszerek

A III. mellékletben említett projektek keretében a tagállamok elektronikus adatrögzítési és jelentéstételi rendszerei (ERS) közötti átjárhatóság elősegítése és az összes fogás kirakodására vonatkozó kötelezettség („visszadobási tilalom”) végrehajtásának lehetővé tétele érdekében az ERS rendszer elemeinek fejlesztésével, megvásárlásával, telepítésével és technikai támogatásával összefüggésben felmerült kiadások – a szóban forgó mellékletben megállapított határokon belül – az elszámolható kiadások 90 %-ának megfelelő pénzügyi hozzájárulásra jogosítanak fel.

6. cikk

Kísérleti projektek

Az V. mellékletben említett projektek keretében az új ellenőrzési technológiákkal kapcsolatos kísérleti projektekkel összefüggésben felmerült kiadások – a szóban forgó mellékletben megállapított határokon belül – az elszámolható kiadások 50 %-ának megfelelő pénzügyi hozzájárulásra jogosítanak fel.

7. cikk

Az uniós hozzájárulás tagállamonkénti felső határa

A tervezett kiadások tagállamonkénti összege, azok támogatható része, valamint az uniós hozzájárulás tagállamonkénti maximális összege a következőképpen alakul:

| (EUR) |
| --- |
| Tagállam | A kiegészítő nemzeti halászati ellenőrzési programban tervezett kiadások | Az e határozat alapján kiválasztott projektekhez kapcsolódó kiadások | Az uniós hozzájárulás maximális összege |
| Belgium | 430 000 | 280 000 | 252 000 |
| Bulgária | 35 791 | 35 791 | 24 031 |
| Dánia | 4 195 144 | 1 251 235 | 876 285 |
| Észtország | 400 000 | 400 000 | 360 000 |
| Írország | 200 000 | 200 000 | 180 000 |
| Görögország | 228 500 | 78 500 | 50 650 |
| Spanyolország | 2 989 879 | 1 037 300 | 769 570 |
| Franciaország | 2 058 585 | 1 356 145 | 631 082 |
| Horvátország | 267 490 | 267 490 | 227 400 |
| Olaszország | 1 850 000 | 422 000 | 379 800 |
| Ciprus | 100 000 | 100 000 | 90 000 |
| Lettország | 124 038 | 124 038 | 111 634 |
| Litvánia | 99 919 | 99 919 | 89 927 |
| Málta | 1 470 510 | 615 000 | 553 500 |
| Lengyelország | 1 487 812 | 1 389 812 | 1 090 831 |
| Portugália | 443 954 | 161 500 | 143 150 |
| Románia | 40 000 | 0 | 0 |
| Finnország | 1 800 000 | 1 050 000 | 945 000 |
| Svédország | 2 450 000 | 1 150 000 | 1 035 000 |
| Egyesült Királyság | 31 553 | 25 710 | 23 140 |
| Total | 20 703 175 | 10 044 440 | 7 833 000 |

(EUR)

Tagállam

A kiegészítő nemzeti halászati ellenőrzési programban tervezett kiadások

Az e határozat alapján kiválasztott projektekhez kapcsolódó kiadások

Az uniós hozzájárulás maximális összege

Belgium

430 000

280 000

252 000

Bulgária

35 791

35 791

24 031

Dánia

4 195 144

1 251 235

876 285

Észtország

400 000

400 000

360 000

Írország

200 000

200 000

180 000

Görögország

228 500

78 500

50 650

Spanyolország

2 989 879

1 037 300

769 570

Franciaország

2 058 585

1 356 145

631 082

Horvátország

267 490

267 490

227 400

Olaszország

1 850 000

422 000

379 800

Ciprus

100 000

100 000

90 000

Lettország

124 038

124 038

111 634

Litvánia

99 919

99 919

89 927

Málta

1 470 510

615 000

553 500

Lengyelország

1 487 812

1 389 812

1 090 831

Portugália

443 954

161 500

143 150

Románia

40 000

0

0

Finnország

1 800 000

1 050 000

945 000

Svédország

2 450 000

1 150 000

1 035 000

Egyesült Királyság

31 553

25 710

23 140

Total

20 703 175

10 044 440

7 833 000

8. cikk

Címzettek

Ennek a határozatnak a Belga Királyság, a Bolgár Köztársaság, a Dán Királyság, az Észt Köztársaság, Írország, a Görög Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság, a Horvát Köztársaság, az Olasz Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Portugál Köztársaság, Románia, a Finn Köztársaság, a Svéd Királyság, valamint Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2013. december 9-én.

a Bizottság részéről

Maria DAMANAKI

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 160., 2006.6.14., 1. o.

1

(2)  HL L 204., 2013.7.31., 54. o.

2

(3)  HL L 112., 2011.4.30., 1. o.

3

(4)  HL L 97., 2007.4.12., 30. o.

4

(5)  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

5

---

I. MELLÉKLET

ÚJ TECHNOLÓGIÁK ÉS INFORMATIKAI HÁLÓZATOK

| (EUR) |
| --- |
| Tagállam és a projekt kódja | A kiegészítő nemzeti halászati ellenőrzési programban tervezett kiadások | Az e határozat alapján kiválasztott projektekhez kapcsolódó kiadások | Az uniós hozzájárulás maximális összege |
| Bulgária: |
| BG/13/02 | 20 452 | 20 452 | 10 226 |
| BG/13/03 | 15 339 | 15 339 | 13 805 |
| Részösszeg | 35 791 | 35 791 | 24 031 |
| Dánia: |
| DK/13/21 | 469 509 | 469 509 | 172 731 |
| DK/13/23 | 335 363 | 335 363 | 301 827 |
| DK/13/24 | 250 000 | 0 | 0 |
| DK/13/25 | 250 000 | 0 | 0 |
| DK/13/26 | 250 000 | 0 | 0 |
| DK/13/27 | 278 000 | 0 | 0 |
| DK/13/28 | 275 000 | 0 | 0 |
| DK/13/29 | 275 000 | 0 | 0 |
| DK/13/30 | 275 000 | 0 | 0 |
| DK/13/31 | 275 000 | 111 000 | 99 900 |
| DK/13/32 | 300 000 | 0 | 0 |
| DK/13/33 | 403 423 | 0 | 0 |
| DK/13/34 | 221 340 | 0 | 0 |
| DK/13/35 | 2 146 | 0 | 0 |
| Részösszeg | 3 859 781 | 915 872 | 574 458 |
| Írország: |
| IE/13/04 | 200 000 | 200 000 | 180 000 |
| Részösszeg | 200 000 | 200 000 | 180 000 |
| Görögország: |
| EL/13/10 | 50 000 | 50 000 | 25 000 |
| EL/13/11 | 28 500 | 28 500 | 25 650 |
| Részösszeg | 78 500 | 78 500 | 50 650 |
| Spanyolország: |
| ES/13/42 | 718 632 | 0 | 0 |
| ES/13/45 | 454 090 | 0 | 0 |
| ES/13/50 | 365 000 | 365 000 | 328 500 |
| ES/13/54 | 33 900 | 0 | 0 |
| ES/13/55 | 50 000 | 0 | 0 |
| ES/13/56 | 16 000 | 16 000 | 14 400 |
| ES/13/57 | 72 000 | 0 | 0 |
| Részösszeg | 1 709 622 | 381 000 | 342 900 |
| Franciaország: |
| FR/13/14 | 498 798 | 498 798 | 250 000 |
| FR/13/15 | 711 700 | 711 700 | 250 000 |
| FR/13/16 | 276 000 | 0 | 0 |
| FR/13/17 | 115 647 | 115 647 | 104 082 |
| FR/13/18 | 176 440 | 0 | 0 |
| Részösszeg | 1 778 585 | 1 326 145 | 604 082 |
| Horvátország: |
| HR/13/08 | 10 000 | 10 000 | 9 000 |
| HR/13/10 | 247 490 | 247 490 | 209 400 |
| Részösszeg | 257 490 | 257 490 | 218 400 |
| Olaszország: |
| IT/13/10 | 450 000 | 422 000 | 379 800 |
| IT/13/11 | 1 400 000 | 0 | 0 |
| Részösszeg | 1 850 000 | 422 000 | 379 800 |
| Lettország: |
| LV/13/04 | 124 038 | 124 038 | 111 634 |
| Részösszeg | 124 038 | 124 038 | 111 634 |
| Litvánia: |
| LT/13/06 | 15 929 | 15 929 | 14 336 |
| LT/13/05 | 26 066 | 26 066 | 23 459 |
| Részösszeg | 41 995 | 41 995 | 37 795 |
| Málta: |
| MT/13/04 | 55 510 | 0 | 0 |
| MT/13/05 | 1 400 000 | 600 000 | 540 000 |
| MT/13/06 | 15 000 | 15 000 | 13 500 |
| Részösszeg | 1 470 510 | 615 000 | 553 500 |
| Lengyelország: |
| PL/13/16 | 250 000 | 152 000 | 136 800 |
| PL/13/17 | 147 512 | 147 512 | 132 761 |
| PL/13/18 | 240 300 | 240 300 | 216 270 |
| Részösszeg | 637 812 | 539 812 | 485 831 |
| Portugália: |
| PT/13/06 | 129 200 | 111 100 | 99 990 |
| PT/13/08 | 5 500 | 5 500 | 2 750 |
| PT/13/09 | 264 354 | 0 | 0 |
| Részösszeg | 399 054 | 116 600 | 102 740 |
| Románia: |
| RO/13/18 | 40 000 | 0 | 0 |
| Részösszeg | 40 000 | 0 | 0 |
| Finnország: |
| FI/13/11 | 350 000 | 350 000 | 315 000 |
| FI/13/14 | 150 000 | 150 000 | 135 000 |
| FI/13/15 | 750 000 | 0 | 0 |
| Részösszeg | 1 250 000 | 500 000 | 450 000 |
| Svédország: |
| SE/13/04 | 500 000 | 0 | 0 |
| SE/13/05 | 350 000 | 0 | 0 |
| SE/13/06 | 450 000 | 0 | 0 |
| SE/13/07 | 450 000 | 450 000 | 405 000 |
| SE/13/08 | 200 000 | 200 000 | 180 000 |
| Részösszeg | 1 950 000 | 650 000 | 585 000 |
| Egyesült Királyság: |
| UK/13/05 | 9 933 | 9 933 | 8 940 |
| UK/13/06 | 1 753 | 1 753 | 1 578 |
| UK/13/07 | 5 843 | 0 | 0 |
| Részösszeg | 17 529 | 11 686 | 10 518 |
| Összesen | 15 700 707 | 6 215 929 | 4 711 339 |

(EUR)

Tagállam és a projekt kódja

A kiegészítő nemzeti halászati ellenőrzési programban tervezett kiadások

Az e határozat alapján kiválasztott projektekhez kapcsolódó kiadások

Az uniós hozzájárulás maximális összege

Bulgária:

BG/13/02

20 452

20 452

10 226

BG/13/03

15 339

15 339

13 805

Részösszeg

35 791

35 791

24 031

Dánia:

DK/13/21

469 509

469 509

172 731

DK/13/23

335 363

335 363

301 827

DK/13/24

250 000

0

0

DK/13/25

250 000

0

0

DK/13/26

250 000

0

0

DK/13/27

278 000

0

0

DK/13/28

275 000

0

0

DK/13/29

275 000

0

0

DK/13/30

275 000

0

0

DK/13/31

275 000

111 000

99 900

DK/13/32

300 000

0

0

DK/13/33

403 423

0

0

DK/13/34

221 340

0

0

DK/13/35

2 146

0

0

Részösszeg

3 859 781

915 872

574 458

Írország:

IE/13/04

200 000

200 000

180 000

Részösszeg

200 000

200 000

180 000

Görögország:

EL/13/10

50 000

50 000

25 000

EL/13/11

28 500

28 500

25 650

Részösszeg

78 500

78 500

50 650

Spanyolország:

ES/13/42

718 632

0

0

ES/13/45

454 090

0

0

ES/13/50

365 000

365 000

328 500

ES/13/54

33 900

0

0

ES/13/55

50 000

0

0

ES/13/56

16 000

16 000

14 400

ES/13/57

72 000

0

0

Részösszeg

1 709 622

381 000

342 900

Franciaország:

FR/13/14

498 798

498 798

250 000

FR/13/15

711 700

711 700

250 000

FR/13/16

276 000

0

0

FR/13/17

115 647

115 647

104 082

FR/13/18

176 440

0

0

Részösszeg

1 778 585

1 326 145

604 082

Horvátország:

HR/13/08

10 000

10 000

9 000

HR/13/10

247 490

247 490

209 400

Részösszeg

257 490

257 490

218 400

Olaszország:

IT/13/10

450 000

422 000

379 800

IT/13/11

1 400 000

0

0

Részösszeg

1 850 000

422 000

379 800

Lettország:

LV/13/04

124 038

124 038

111 634

Részösszeg

124 038

124 038

111 634

Litvánia:

LT/13/06

15 929

15 929

14 336

LT/13/05

26 066

26 066

23 459

Részösszeg

41 995

41 995

37 795

Málta:

MT/13/04

55 510

0

0

MT/13/05

1 400 000

600 000

540 000

MT/13/06

15 000

15 000

13 500

Részösszeg

1 470 510

615 000

553 500

Lengyelország:

PL/13/16

250 000

152 000

136 800

PL/13/17

147 512

147 512

132 761

PL/13/18

240 300

240 300

216 270

Részösszeg

637 812

539 812

485 831

Portugália:

PT/13/06

129 200

111 100

99 990

PT/13/08

5 500

5 500

2 750

PT/13/09

264 354

0

0

Részösszeg

399 054

116 600

102 740

Románia:

RO/13/18

40 000

0

0

Részösszeg

40 000

0

0

Finnország:

FI/13/11

350 000

350 000

315 000

FI/13/14

150 000

150 000

135 000

FI/13/15

750 000

0

0

Részösszeg

1 250 000

500 000

450 000

Svédország:

SE/13/04

500 000

0

0

SE/13/05

350 000

0

0

SE/13/06

450 000

0

0

SE/13/07

450 000

450 000

405 000

SE/13/08

200 000

200 000

180 000

Részösszeg

1 950 000

650 000

585 000

Egyesült Királyság:

UK/13/05

9 933

9 933

8 940

UK/13/06

1 753

1 753

1 578

UK/13/07

5 843

0

0

Részösszeg

17 529

11 686

10 518

Összesen

15 700 707

6 215 929

4 711 339

---

II. MELLÉKLET

AUTOMATIKUS HELYMEGHATÁROZÁSI ESZKÖZÖK

| (EUR) |
| --- |
| Tagállam és a projekt kódja | A kiegészítő nemzeti halászati ellenőrzési programban tervezett kiadások | Az e határozat alapján kiválasztott projektekhez kapcsolódó kiadások | Az uniós hozzájárulás maximális összege |
| Franciaország: |
| FR/13/12 | 250 000 | 0 | 0 |
| Részösszeg | 250 000 | 0 | 0 |
| Egyesült Királyság: |
| UK/13/04 | 14 024 | 14 024 | 12 622 |
| Részösszeg | 14 024 | 14 024 | 12 622 |
| Összesen | 264 024 | 14 024 | 12 622 |

(EUR)

Tagállam és a projekt kódja

A kiegészítő nemzeti halászati ellenőrzési programban tervezett kiadások

Az e határozat alapján kiválasztott projektekhez kapcsolódó kiadások

Az uniós hozzájárulás maximális összege

Franciaország:

FR/13/12

250 000

0

0

Részösszeg

250 000

0

0

Egyesült Királyság:

UK/13/04

14 024

14 024

12 622

Részösszeg

14 024

14 024

12 622

Összesen

264 024

14 024

12 622

---

III. MELLÉKLET

ELEKTRONIKUS ADATRÖGZÍTÉSI ÉS JELENTÉSTÉTELI RENDSZEREK

| (EUR) |
| --- |
| Tagállam és a projekt kódja | A kiegészítő nemzeti halászati ellenőrzési programban tervezett kiadások | Az e határozat alapján kiválasztott projektekhez kapcsolódó kiadások | Az uniós hozzájárulás maximális összege |
| Belgium: |
| BE/13/10 | 40 000 | 40 000 | 36 000 |
| BE/13/11 | 200 000 | 200 000 | 180 000 |
| BE/13/12 | 40 000 | 40 000 | 36 000 |
| Részösszeg | 280 000 | 280 000 | 252 000 |
| Dánia: |
| DK/13/22 | 335 363 | 335 363 | 301 827 |
| Részösszeg | 335 363 | 335 363 | 301 827 |
| Észtország: |
| EE/13/04 | 300 000 | 300 000 | 270 000 |
| EE/13/05 | 100 000 | 100 000 | 90 000 |
| Részösszeg | 400 000 | 400 000 | 360 000 |
| Spanyolország: |
| ES/13/43 | 246 300 | 246 300 | 221 670 |
| Részösszeg | 246 300 | 246 300 | 221 670 |
| Franciaország: |
| FR/13/13 | 30 000 | 30 000 | 27 000 |
| Részösszeg | 30 000 | 30 000 | 27 000 |
| Horvátország: |
| HR/13/09 | 10 000 | 10 000 | 9 000 |
| Részösszeg | 10 000 | 10 000 | 9 000 |
| Ciprus: |
| CY/13/04 | 100 000 | 100 000 | 90 000 |
| Részösszeg | 100 000 | 100 000 | 90 000 |
| Litvánia: |
| LT/13/04 | 57 924 | 57 924 | 52 132 |
| Részösszeg | 57 924 | 57 924 | 52 132 |
| Lengyelország: |
| PL/13/14 | 350 000 | 350 000 | 315 000 |
| PL/13/15 | 100 000 | 100 000 | 90 000 |
| Részösszeg | 450 000 | 450 000 | 405 000 |
| Portugália: |
| PT/13/07 | 44 900 | 44 900 | 40 410 |
| Részösszeg | 44 900 | 44 900 | 40 410 |
| Finnország: |
| FI/13/10 | 350 000 | 350 000 | 315 000 |
| FI/13/12 | 200 000 | 200 000 | 180 000 |
| Részösszeg | 550 000 | 550 000 | 495 000 |
| Svédország: |
| SE/13/09 | 500 000 | 500 000 | 450 000 |
| Részösszeg | 500 000 | 500 000 | 450 000 |
| Összesen | 3 004 487 | 3 004 487 | 2 704 039 |

(EUR)

Tagállam és a projekt kódja

A kiegészítő nemzeti halászati ellenőrzési programban tervezett kiadások

Az e határozat alapján kiválasztott projektekhez kapcsolódó kiadások

Az uniós hozzájárulás maximális összege

Belgium:

BE/13/10

40 000

40 000

36 000

BE/13/11

200 000

200 000

180 000

BE/13/12

40 000

40 000

36 000

Részösszeg

280 000

280 000

252 000

Dánia:

DK/13/22

335 363

335 363

301 827

Részösszeg

335 363

335 363

301 827

Észtország:

EE/13/04

300 000

300 000

270 000

EE/13/05

100 000

100 000

90 000

Részösszeg

400 000

400 000

360 000

Spanyolország:

ES/13/43

246 300

246 300

221 670

Részösszeg

246 300

246 300

221 670

Franciaország:

FR/13/13

30 000

30 000

27 000

Részösszeg

30 000

30 000

27 000

Horvátország:

HR/13/09

10 000

10 000

9 000

Részösszeg

10 000

10 000

9 000

Ciprus:

CY/13/04

100 000

100 000

90 000

Részösszeg

100 000

100 000

90 000

Litvánia:

LT/13/04

57 924

57 924

52 132

Részösszeg

57 924

57 924

52 132

Lengyelország:

PL/13/14

350 000

350 000

315 000

PL/13/15

100 000

100 000

90 000

Részösszeg

450 000

450 000

405 000

Portugália:

PT/13/07

44 900

44 900

40 410

Részösszeg

44 900

44 900

40 410

Finnország:

FI/13/10

350 000

350 000

315 000

FI/13/12

200 000

200 000

180 000

Részösszeg

550 000

550 000

495 000

Svédország:

SE/13/09

500 000

500 000

450 000

Részösszeg

500 000

500 000

450 000

Összesen

3 004 487

3 004 487

2 704 039

---

V. MELLÉKLET

KÍSÉRLETI PROJEKTEK

| (EUR) |
| --- |
| Kiadás típusa | A kiegészítő nemzeti halászati ellenőrzési programban tervezett kiadások | Az e határozat alapján kiválasztott projektekhez kapcsolódó kiadások | Az uniós hozzájárulás maximális összege |
| Belgium: |
| BE/13/13 | 150 000 | 0 | 0 |
| Részösszeg | 150 000 | 0 | 0 |
| Spanyolország: |
| ES/13/44 | 471 074 | 0 | 0 |
| ES/13/46 | 250 000 | 250 000 | 125 000 |
| ES/13/48 | 160 000 | 160 000 | 80 000 |
| ES/13/49 | 100 000 | 0 | 0 |
| ES/13/51 | 2 000 | 0 | 0 |
| Részösszeg | 983 074 | 410 000 | 205 000 |
| Lengyelország: |
| PL/13/13 | 400 000 | 400 000 | 200 000 |
| Részösszeg | 400 000 | 400 000 | 200 000 |
| Összesen | 1 533 074 | 810 000 | 405 000 |

(EUR)

Kiadás típusa

A kiegészítő nemzeti halászati ellenőrzési programban tervezett kiadások

Az e határozat alapján kiválasztott projektekhez kapcsolódó kiadások

Az uniós hozzájárulás maximális összege

Belgium:

BE/13/13

150 000

0

0

Részösszeg

150 000

0

0

Spanyolország:

ES/13/44

471 074

0

0

ES/13/46

250 000

250 000

125 000

ES/13/48

160 000

160 000

80 000

ES/13/49

100 000

0

0

ES/13/51

2 000

0

0

Részösszeg

983 074

410 000

205 000

Lengyelország:

PL/13/13

400 000

400 000

200 000

Részösszeg

400 000

400 000

200 000

Összesen

1 533 074

810 000

405 000

---

VI. MELLÉKLET

AZ ELUTASÍTOTT KÉPZÉSI ÉS CSEREPROGRAMOKHOZ ÉS A KHP SZABÁLYAINAK MEGISMERTETÉSÉT CÉLZÓ ELUTASÍTOTT KEZDEMÉNYEZÉSEKHEZ KAPCSOLÓDÓ ÖSSZEGEK

| (EUR) |
| --- |
| Tagállam és a projekt kódja | A kiegészítő nemzeti halászati ellenőrzési programban tervezett kiadások | Az e határozat alapján kiválasztott projektekhez kapcsolódó kiadások | Az uniós hozzájárulás maximális összege |
| Görögország: |
| EL/13/12 | 150 000 | 0 | 0 |
| Részösszeg | 150 000 | 0 | 0 |
| Spanyolország: |
| ES/13/47 | 40 000 | 0 | 0 |
| ES/13/52 | 8 082 | 0 | 0 |
| ES/13/53 | 2 800 | 0 | 0 |
| Részösszeg | 50 882 | 0 | 0 |
| Összesen | 200 882 | 0 | 0 |

(EUR)

Tagállam és a projekt kódja

A kiegészítő nemzeti halászati ellenőrzési programban tervezett kiadások

Az e határozat alapján kiválasztott projektekhez kapcsolódó kiadások

Az uniós hozzájárulás maximális összege

Görögország:

EL/13/12

150 000

0

0

Részösszeg

150 000

0

0

Spanyolország:

ES/13/47

40 000

0

0

ES/13/52

8 082

0

0

ES/13/53

2 800

0

0

Részösszeg

50 882

0

0

Összesen

200 882

0

0

---

| 17.12.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 338/81 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 338/81

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2013. december 12.)

az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap (EMOGA) Garanciarészlege, az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) terhére a tagállamok által kifizetett egyes kiadásoknak az európai uniós finanszírozásból való kizárásáról

(az értesítés a C(2013) 8743. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol, a cseh, a finn, a francia, a görög, a holland, a lett, a magyar, a német, a portugál, a román, a spanyol és a svéd nyelvű szöveg hiteles)

(2013/763/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló, 1999. május 17-i 1258/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló, 2005. június 21-i 1290/2005/EK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 31. cikkére,

a Mezőgazdasági Alapok Bizottságával folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | Az 1258/1999/EK rendelet 7. cikkének (4) bekezdése, valamint az 1290/2005/EK rendelet 31. cikke értelmében a Bizottság elvégzi a szükséges ellenőrzéseket, az ellenőrzések eredményeit közli a tagállamokkal, a tagállamok észrevételeit tudomásul veszi, az érintett tagállamokkal való megállapodás céljából kétoldalú megbeszélést kezdeményez, valamint következtetéseit hivatalosan eljuttatja a tagállamokhoz. |
| --- | --- |

(1)

Az 1258/1999/EK rendelet 7. cikkének (4) bekezdése, valamint az 1290/2005/EK rendelet 31. cikke értelmében a Bizottság elvégzi a szükséges ellenőrzéseket, az ellenőrzések eredményeit közli a tagállamokkal, a tagállamok észrevételeit tudomásul veszi, az érintett tagállamokkal való megállapodás céljából kétoldalú megbeszélést kezdeményez, valamint következtetéseit hivatalosan eljuttatja a tagállamokhoz.

| (2) | A tagállamoknak lehetőségük volt arra, hogy egyeztetési eljárás indítását kérjék. Néhány esetben éltek ezzel a lehetőséggel, és a Bizottság megvizsgálta az ezen eljárások eredményeiről szóló jelentéseket. |
| --- | --- |

(2)

A tagállamoknak lehetőségük volt arra, hogy egyeztetési eljárás indítását kérjék. Néhány esetben éltek ezzel a lehetőséggel, és a Bizottság megvizsgálta az ezen eljárások eredményeiről szóló jelentéseket.

| (3) | Az 1258/1999/EK rendelet és az 1290/2005/EK rendelet értelmében csak azok a mezőgazdasági kiadások finanszírozhatók, amelyek teljesítésére az európai uniós szabályoknak megfelelően került sor. |
| --- | --- |

(3)

Az 1258/1999/EK rendelet és az 1290/2005/EK rendelet értelmében csak azok a mezőgazdasági kiadások finanszírozhatók, amelyek teljesítésére az európai uniós szabályoknak megfelelően került sor.

| (4) | Az elvégzett ellenőrzések, a kétoldalú megbeszélések eredményei és az egyeztetési eljárások kimutatták, hogy a tagállamok által bejelentett kiadások egy része nem felel meg ennek a feltételnek, ezért nem finanszírozható az EMOGA Garanciarészlegéből, az EMGA-ból, illetve az EMVA-ból. |
| --- | --- |

(4)

Az elvégzett ellenőrzések, a kétoldalú megbeszélések eredményei és az egyeztetési eljárások kimutatták, hogy a tagállamok által bejelentett kiadások egy része nem felel meg ennek a feltételnek, ezért nem finanszírozható az EMOGA Garanciarészlegéből, az EMGA-ból, illetve az EMVA-ból.

| (5) | Fel kell tüntetni azokat az összegeket, amelyek nem kerülnek elismerésre az EMOGA Garanciarészlegéből, az EMGA-ból, illetve az EMVA-ból fedezhető kiadásként. Ezek az összegek nem vonatkoznak azokra a kifizetésekre, amelyek több mint 24 hónappal azt megelőzően merültek fel, hogy a Bizottság írásban értesítette a tagállamokat az ellenőrzések eredményeiről. |
| --- | --- |

(5)

Fel kell tüntetni azokat az összegeket, amelyek nem kerülnek elismerésre az EMOGA Garanciarészlegéből, az EMGA-ból, illetve az EMVA-ból fedezhető kiadásként. Ezek az összegek nem vonatkoznak azokra a kifizetésekre, amelyek több mint 24 hónappal azt megelőzően merültek fel, hogy a Bizottság írásban értesítette a tagállamokat az ellenőrzések eredményeiről.

| (6) | Az e határozat által érintett esetekben az európai uniós szabályoknak való megfelelés hiánya miatt kizárandó összegekről szóló értékelést a Bizottság egy összefoglaló jelentés keretében közölte a tagállamokkal. |
| --- | --- |

(6)

Az e határozat által érintett esetekben az európai uniós szabályoknak való megfelelés hiánya miatt kizárandó összegekről szóló értékelést a Bizottság egy összefoglaló jelentés keretében közölte a tagállamokkal.

| (7) | Ez a határozat nem sérti azokat a pénzügyi következtetéseket, amelyeket a Bizottság a Bíróság 2013. szeptember 1-jén még folyamatban lévő, és e határozat tárgyát képező kérdésekben hozott ítéletei nyomán vonhat le, |
| --- | --- |

(7)

Ez a határozat nem sérti azokat a pénzügyi következtetéseket, amelyeket a Bizottság a Bíróság 2013. szeptember 1-jén még folyamatban lévő, és e határozat tárgyát képező kérdésekben hozott ítéletei nyomán vonhat le,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A tagállamok akkreditált kifizető ügynökségeinek az EMOGA Garanciarészlege, az EMGA vagy az EMVA terhére bejelentett azon kiadásait, amelyek a mellékletben szerepelnek, ki kell zárni az európai uniós finanszírozásból, mivel nem felelnek meg az európai uniós szabályoknak.

2. cikk

Ennek a határozatnak a Belga Királyság, a Cseh Köztársaság, a Német Szövetségi Köztársaság, Írország, a Görög Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, Magyarország, a Holland Királyság, az Osztrák Köztársaság, a Portugál Köztársaság, Románia, a Finn Köztársaság és a Svéd Királyság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2013. december 12-én.

a Bizottság részéről

Dacian CIOLOȘ

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 103. o.

1

(2)  HL L 209., 2005.8.11., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

| MS | Intézkedés | Pénzügyi év | Indok | Típus | % | Pénznem | Összeg | Levonások | Pénzügyi hatás |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KÖLTSÉGVETÉSI JOGCÍM: 6500 |
| CZ | Számlaelszámolás – pénzügyi záróelszámolás | 2011 | Adminisztratív hibák: | EGYSZERI | | EUR | – 121 357,89 | 0,00 | – 121 357,89 |
| CZ ÖSSZESEN | EUR | – 121 357,89 | 0,00 | – 121 357,89 |
| 6500 ÖSSZESEN | EUR | – 121 357,89 | 0,00 | – 121 357,89 |
| KÖLTSÉGVETÉSI JOGCÍM: 6701 |
| AT | Termeléshez nem kötött közvetlen támogatás (egységes támogatási rendszer, ETR) | 2007 | A MePaR-GIS, az adminisztratív ellenőrzések, a helyszíni ellenőrzések működése, valamint a szankciók alkalmazása és a kifizetések terén tapasztalt hiányosságok | EGYSZERI | | EUR | –1 542 856,98 | 0,00 | –1 542 856,98 |
| AT | Termeléshez nem kötött közvetlen támogatás (egységes támogatási rendszer, ETR) | 2008 | A MePaR-GIS, az adminisztratív ellenőrzések, a helyszíni ellenőrzések működése, valamint a szankciók alkalmazása és a kifizetések terén tapasztalt hiányosságok | EGYSZERI | | EUR | – 362 356,33 | 0,00 | – 362 356,33 |
| AT | Termeléshez nem kötött közvetlen támogatások | 2009 | A MePaR-GIS, az adminisztratív ellenőrzések, a helyszíni ellenőrzések működése, valamint a szankciók alkalmazása és a kifizetések terén tapasztalt hiányosságok | EGYSZERI | | EUR | – 322 005,10 | 0,00 | – 322 005,10 |
| AT ÖSSZESEN | EUR | –2 227 218,41 | 0,00 | –2 227 218,41 |
| BE | Pénzügyi ellenőrzés – túllépés | 2012 | Felső határok túllépése | EGYSZERI | | EUR | –8 448,26 | –8 448,26 | 0,00 |
| BE | Pénzügyi ellenőrzés – túllépés | 2012 | Felső határok túllépése | EGYSZERI | | EUR | – 827 309,72 | – 827 309,72 | 0,00 |
| BE ÖSSZESEN | EUR | – 835 757,98 | – 835 757,98 | 0,00 |
| DE | Termeléshez nem kötött közvetlen támogatás (egységes támogatási rendszer, ETR) | 2008 | A MePaR-ellenőrzések és a helyszíni ellenőrzések mérési tűréshatára terén a 2007. igénylési év során tapasztalt hiányosságok | EGYSZERI | | EUR | –51 726,31 | 0,00 | –51 726,31 |
| DE | Termeléshez nem kötött közvetlen támogatások | 2009 | A MePaR-ellenőrzések és a helyszíni ellenőrzések mérési tűréshatára terén a 2008. igénylési év során tapasztalt hiányosságok | EGYSZERI | | EUR | –83 286,41 | 0,00 | –83 286,41 |
| DE | Pénzügyi ellenőrzés – késedelmes kifizetések és fizetési határidők | 2012 | Késedelmes kifizetések | EGYSZERI | | EUR | –10 670,90 | –10 670,90 | 0,00 |
| DE ÖSSZESEN | EUR | – 145 683,62 | –10 670,90 | – 135 012,72 |
| ES | Gyümölcs- és zöldségfélék – operatív programok | 2007 | Az alapvető ellenőrzések elégtelensége | ÁTALÁNY | 2,00 % | EUR | – 365 658,89 | 0,00 | – 365 658,89 |
| ES | Gyümölcs- és zöldségfélék – operatív programok | 2007 | Az alapvető ellenőrzések elégtelensége | ÁTALÁNY | 5,00 % | EUR | – 737 372,81 | 0,00 | – 737 372,81 |
| ES | Gyümölcs- és zöldségfélék – korábban elismert termelői csoportok | 2007 | Az alapvető ellenőrzések elégtelensége | ÁTALÁNY | 5,00 % | EUR | –1 787,28 | 0,00 | –1 787,28 |
| ES | Gyümölcs- és zöldségfélék – operatív programok | 2007 | Az alapvető ellenőrzések elégtelensége | ÁTALÁNY | 10,00 % | EUR | – 145 740,74 | 0,00 | – 145 740,74 |
| ES | Gyümölcs- és zöldségfélék – operatív programok | 2007 | Konkrét nem támogatható kiadások | EGYSZERI | | EUR | – 919 365,27 | 0,00 | – 919 365,27 |
| ES | Gyümölcs- és zöldségfélék – operatív programok | 2008 | Az alapvető ellenőrzések elégtelensége | ÁTALÁNY | 2,00 % | EUR | – 538 517,00 | 0,00 | – 538 517,00 |
| ES | Gyümölcs- és zöldségfélék – operatív programok | 2008 | Az alapvető ellenőrzések elégtelensége | ÁTALÁNY | 5,00 % | EUR | – 875 633,57 | 0,00 | – 875 633,57 |
| ES | Gyümölcs- és zöldségfélék – korábban elismert termelői csoportok | 2008 | Az alapvető ellenőrzések elégtelensége | ÁTALÁNY | 5,00 % | EUR | –3 135,65 | 0,00 | –3 135,65 |
| ES | Gyümölcs- és zöldségfélék – operatív programok | 2008 | Az alapvető ellenőrzések elégtelensége | ÁTALÁNY | 10,00 % | EUR | –65 004,15 | 0,00 | –65 004,15 |
| ES | Gyümölcs- és zöldségfélék – operatív programok | 2008 | Konkrét nem támogatható kiadások | EGYSZERI | | EUR | –1 143 982,20 | 0,00 | –1 143 982,20 |
| ES | Gyümölcs- és zöldségfélék – operatív programok | 2009 | Az alapvető ellenőrzések elégtelensége | ÁTALÁNY | 2,00 % | EUR | –2 121,76 | 0,00 | –2 121,76 |
| ES | Gyümölcs- és zöldségfélék – korábban elismert termelői csoportok | 2009 | Az alapvető ellenőrzések elégtelensége | ÁTALÁNY | 5,00 % | EUR | –1 807,57 | 0,00 | –1 807,57 |
| ES | Gyümölcs- és zöldségfélék – operatív programok | 2009 | Az alapvető ellenőrzések elégtelensége | ÁTALÁNY | 5,00 % | EUR | – 984 848,39 | 0,00 | – 984 848,39 |
| ES | Gyümölcs- és zöldségfélék – operatív programok | 2009 | Az alapvető ellenőrzések elégtelensége | ÁTALÁNY | 10,00 % | EUR | –26 937,72 | 0,00 | –26 937,72 |
| ES | Gyümölcs- és zöldségfélék – operatív programok | 2010 | Az alapvető ellenőrzések elégtelensége | ÁTALÁNY | 2,00 % | EUR | 1 259,51 | 0,00 | 1 259,51 |
| ES | Gyümölcs- és zöldségfélék – korábban elismert termelői csoportok | 2010 | Az alapvető ellenőrzések elégtelensége | ÁTALÁNY | 5,00 % | EUR | –1 629,62 | 0,00 | –1 629,62 |
| ES | Gyümölcs- és zöldségfélék – operatív programok | 2010 | Az alapvető ellenőrzések elégtelensége | ÁTALÁNY | 5,00 % | EUR | – 990 175,71 | 0,00 | – 990 175,71 |
| ES | Gyümölcs- és zöldségfélék – operatív programok | 2010 | Az alapvető ellenőrzések elégtelensége | ÁTALÁNY | 10,00 % | EUR | 169,58 | 0,00 | 169,58 |
| ES | Gyümölcs- és zöldségfélék – operatív programok | 2011 | Az alapvető ellenőrzések elégtelensége | ÁTALÁNY | 5,00 % | EUR | – 979 171,01 | 0,00 | – 979 171,01 |
| ES | Termeléshez nem kötött közvetlen támogatások | 2007 | A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2006. igénylési évben | ÁTALÁNY | 2,00 % | EUR | – 800 115,89 | – 506,88 | – 799 609,01 |
| ES | Egyéb közvetlen támogatások | 2007 | A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2006. igénylési évben | ÁTALÁNY | 5,00 % | EUR | –1 000 522,12 | 0,00 | –1 000 522,12 |
| ES | Termeléshez nem kötött közvetlen támogatások | 2008 | A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2006. igénylési évben | ÁTALÁNY | 2,00 % | EUR | –5 160,91 | –0,21 | –5 160,70 |
| ES | Egyéb közvetlen támogatások | 2008 | A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2007. igénylési évben | ÁTALÁNY | 2,00 % | EUR | – 338 164,02 | 0,00 | – 338 164,02 |
| ES | Termeléshez nem kötött közvetlen támogatások | 2008 | A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2007. igénylési évben | ÁTALÁNY | 2,00 % | EUR | – 771 505,81 | –31,70 | – 771 474,11 |
| ES | Egyéb közvetlen támogatások | 2008 | A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2006. igénylési évben | ÁTALÁNY | 5,00 % | EUR | –14 378,54 | 0,00 | –14 378,54 |
| ES | Egyéb közvetlen támogatások | 2008 | A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2007. igénylési évben | ÁTALÁNY | 5,00 % | EUR | –63 773,71 | 0,00 | –63 773,71 |
| ES | Termeléshez nem kötött közvetlen támogatások | 2009 | A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2006. igénylési évben | ÁTALÁNY | 2,00 % | EUR | –78,16 | 0,00 | –78,16 |
| ES | Egyéb közvetlen támogatások | 2009 | A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2007. igénylési évben | ÁTALÁNY | 2,00 % | EUR | –2 318,23 | 0,00 | –2 318,23 |
| ES | Termeléshez nem kötött közvetlen támogatások | 2009 | A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2007. igénylési évben | ÁTALÁNY | 2,00 % | EUR | 186,40 | 0,00 | 186,40 |
| ES | Egyéb közvetlen támogatások | 2009 | A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2006. igénylési évben | ÁTALÁNY | 5,00 % | EUR | – 727,03 | 0,00 | – 727,03 |
| ES | Termeléshez nem kötött közvetlen támogatások | 2010 | A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2006. igénylési évben | ÁTALÁNY | 2,00 % | EUR | –2 293,81 | 0,00 | –2 293,81 |
| ES | Egyéb közvetlen támogatások | 2010 | A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2007. igénylési évben | ÁTALÁNY | 2,00 % | EUR | – 468,08 | 0,00 | – 468,08 |
| ES | Termeléshez nem kötött közvetlen támogatások | 2010 | A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2007. igénylési évben | ÁTALÁNY | 2,00 % | EUR | 233,66 | 0,00 | 233,66 |
| ES | Egyéb közvetlen támogatások | 2010 | A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2006. igénylési évben | ÁTALÁNY | 5,00 % | EUR | –6 934,44 | 0,00 | –6 934,44 |
| ES | Egyéb közvetlen támogatások | 2010 | A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2007. igénylési évben | ÁTALÁNY | 5,00 % | EUR | – 181,82 | 0,00 | – 181,82 |
| ES | Egyéb közvetlen támogatások | 2008 | A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2007. igénylési évben | ÁTALÁNY | 2,00 % | EUR | –88 770,49 | 0,00 | –88 770,49 |
| ES | Termeléshez nem kötött közvetlen támogatások | 2008 | A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2007. igénylési évben | ÁTALÁNY | 2,00 % | EUR | – 526 475,63 | –73,61 | – 526 402,02 |
| ES | Egyéb közvetlen támogatások | 2009 | A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2007. igénylési évben | ÁTALÁNY | 2,00 % | EUR | –25,72 | 0,00 | –25,72 |
| ES | Termeléshez nem kötött közvetlen támogatások | 2009 | A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2007. igénylési évben | ÁTALÁNY | 2,00 % | EUR | – 493,99 | 0,00 | – 493,99 |
| ES | Egyéb közvetlen támogatások | 2009 | A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2008. igénylési évben | ÁTALÁNY | 2,00 % | EUR | –92 270,35 | 0,00 | –92 270,35 |
| ES | Termeléshez nem kötött közvetlen támogatások | 2009 | A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2008. igénylési évben | ÁTALÁNY | 2,00 % | EUR | – 525 914,47 | 0,00 | – 525 914,47 |
| ES | Egyéb közvetlen támogatások | 2010 | A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2007. igénylési évben | ÁTALÁNY | 2,00 % | EUR | – 236,54 | 0,00 | – 236,54 |
| ES | Termeléshez nem kötött közvetlen támogatások | 2010 | A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2007. igénylési évben | ÁTALÁNY | 2,00 % | EUR | – 457,10 | 0,00 | – 457,10 |
| ES | Egyéb közvetlen támogatások | 2010 | A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2008. igénylési évben | ÁTALÁNY | 2,00 % | EUR | – 210,66 | 0,00 | – 210,66 |
| ES | Termeléshez nem kötött közvetlen támogatások | 2010 | A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2008. igénylési évben | ÁTALÁNY | 2,00 % | EUR | – 803,64 | 0,00 | – 803,64 |
| ES | Jogosultságok | 2009 | Visszafizettetések | EGYSZERI | | EUR | – 152,70 | –0,10 | – 152,60 |
| ES | Jogosultságok | 2009 | A speciális támogatási jogosultságok nem megfelelő kiosztása | EGYSZERI | | EUR | –1 316 791,79 | – 838,16 | –1 315 953,63 |
| ES | Jogosultságok | 2010 | A takarmánytermő terület beszámításának elmulasztása | ÁTALÁNY | 5,00 % | EUR | –2 796 719,30 | 0,00 | –2 796 719,30 |
| ES | Jogosultságok | 2010 | Az olívaágazatra vonatkozó nemzeti tartalék | ÁTALÁNY | 5,00 % | EUR | –1 467 764,48 | 0,00 | –1 467 764,48 |
| ES | Jogosultságok | 2010 | Vis maior a cukorágazatban | EGYSZERI | | EUR | – 169 495,55 | 0,00 | – 169 495,55 |
| ES | Jogosultságok | 2010 | Visszafizettetések | EGYSZERI | | EUR | – 259,91 | 0,00 | – 259,91 |
| ES | Jogosultságok | 2010 | A hímivarú szarvasmarhákra vonatkozó különleges támogatás termeléstől való függetlenítése | EGYSZERI | | EUR | – 648 647,61 | 0,00 | – 648 647,61 |
| ES | Jogosultságok | 2010 | A speciális támogatási jogosultságok nem megfelelő kiosztása | EGYSZERI | | EUR | –1 334 718,15 | 0,00 | –1 334 718,15 |
| ES | Pénzügyi ellenőrzés – túllépés | 2011 | Felső határok túllépése | EGYSZERI | | EUR | – 474 315,16 | – 474 315,16 | 0,00 |
| ES | Pénzügyi ellenőrzés – túllépés | 2011 | Felső határok túllépése | EGYSZERI | | EUR | – 116 322,42 | –1 301 665,74 | 1 185 343,32 |
| ES | Számlaelszámolás – pénzügyi záróelszámolás | 2011 | Nem támogatható kiadások | EGYSZERI | | EUR | –18 632,33 | –18 632,33 | 0,00 |
| ES | Pénzügyi ellenőrzés – késedelmes kifizetések és fizetési határidők | 2011 | Késedelmes kifizetések | EGYSZERI | | EUR | –42 228,78 | –42 228,78 | 0,00 |
| ES | Pénzügyi ellenőrzés – késedelmes kifizetések és fizetési határidők | 2011 | Késedelmes kifizetések | EGYSZERI | | EUR | –3 043 215,34 | –3 043 215,34 | 0,00 |
| ES | Tejágazat – kvóta | 2011 | A tejre kivetett illeték behajtása | EGYSZERI | | EUR | 135 786,22 | 135 786,22 | 0,00 |
| ES | Pénzügyi ellenőrzés – túllépés | 2012 | A pénzügyi felső határok túllépése | EGYSZERI | | EUR | –51 193,89 | –51 193,89 | 0,00 |
| ES | Pénzügyi ellenőrzés – túllépés | 2012 | A pénzügyi felső határok túllépése | EGYSZERI | | EUR | –12 288,65 | –12 288,65 | 0,00 |
| ES | Pénzügyi ellenőrzés – késedelmes kifizetések és fizetési határidők | 2012 | Késedelmes kifizetések | EGYSZERI | | EUR | – 226 009,53 | – 226 009,53 | 0,00 |
| ES ÖSSZESEN | EUR | –23 606 290,72 | –5 035 213,86 | –18 571 076,86 |
| FI | Egyéb közvetlen támogatás – szarvasmarhafélék | 2009 | A csökkentések és kizárások alkalmazásának elmulasztása (az állatok a birtokontartási időszakban végzett helyszíni ellenőrzés alkalmával nem voltak a helyszínen) | EGYSZERI | | EUR | –2 455,57 | 0,00 | –2 455,57 |
| FI | Egyéb közvetlen támogatás – az 1782/2003/EK rendelet 69. cikke – csak juh és szarvasmarha | 2009 | A csökkentések és kizárások alkalmazásának elmulasztása (támogatásra elvileg jogosult állatok, füljelző nélküli állatok) | EGYSZERI | | EUR | –85 467,41 | 0,00 | –85 467,41 |
| FI | Egyéb közvetlen támogatás – szarvasmarhafélék | 2010 | A csökkentések és kizárások alkalmazásának elmulasztása (az állatok a birtokontartási időszakban végzett helyszíni ellenőrzés alkalmával nem voltak a helyszínen) | EGYSZERI | | EUR | –4 103,67 | 0,00 | –4 103,67 |
| FI | Egyéb közvetlen támogatás – az 1782/2003/EK rendelet 69. cikke – csak juh és szarvasmarha | 2010 | A csökkentések és kizárások alkalmazásának elmulasztása (támogatásra elvileg jogosult állatok, füljelző nélküli állatok) | EGYSZERI | | EUR | – 130 869,20 | 0,00 | – 130 869,20 |
| FI | Egyéb közvetlen támogatás – a 73/2009/EK rendelet 68–72. cikke | 2011 | A csökkentések és kizárások alkalmazásának elmulasztása (támogatásra elvileg jogosult állatok, füljelző nélküli állatok) | EGYSZERI | | EUR | –87 599,21 | 0,00 | –87 599,21 |
| FI | Pénzügyi ellenőrzés – túllépés | 2012 | Felső határok túllépése | EGYSZERI | | EUR | –73 951,98 | –73 951,98 | 0,00 |
| FI ÖSSZESEN | EUR | – 384 447,04 | –73 951,98 | – 310 495,06 |
| FR | Gyümölcs- és zöldségfélék – őszibarack- és körtefeldolgozás | 2007 | A termelői szervezetek tagjai technikai eszközökkel való ellátásának hiányosságai | ÁTALÁNY | 10,00 % | EUR | –28 022,33 | 0,00 | –28 022,33 |
| FR | Gyümölcs- és zöldségfélék – paradicsomfeldolgozás | 2007 | A termelői szervezetek tagjai technikai eszközökkel való ellátásának hiányosságai | ÁTALÁNY | 10,00 % | EUR | –38 019,88 | 0,00 | –38 019,88 |
| FR | Gyümölcs- és zöldségfélék – dió | 2007 | A termelői szervezetek tagjai technikai eszközökkel való ellátásának hiányosságai | EGYSZERI | | EUR | –14 675,50 | 0,00 | –14 675,50 |
| FR | Gyümölcs- és zöldségfélék – operatív programok | 2007 | A termelői szervezetek tagjai technikai eszközökkel való ellátásának hiányosságai | EGYSZERI | | EUR | –10 143 429,40 | –4 402 146,54 | –5 741 282,86 |
| FR | Gyümölcs- és zöldségfélék – kivonások | 2007 | A termelői szervezetek tagjai technikai eszközökkel való ellátásának hiányosságai | EGYSZERI | | EUR | – 254 741,35 | 0,00 | – 254 741,35 |
| FR | Gyümölcs- és zöldségfélék – operatív programok | 2008 | A termelői szervezetek tagjai technikai eszközökkel való ellátásának hiányosságai | EGYSZERI | | EUR | –7 013 519,75 | –2 358 665,31 | –4 654 854,44 |
| FR | Gyümölcs- és zöldségfélék – operatív programok | 2009 | A termelői szervezetek tagjai technikai eszközökkel való ellátásának hiányosságai | EGYSZERI | | EUR | –93 897,24 | 0,00 | –93 897,24 |
| FR | Gyümölcs- és zöldségfélék – operatív programok | 2010 | A termelői szervezetek tagjai technikai eszközökkel való ellátásának hiányosságai | EGYSZERI | | EUR | –83 200,09 | 0,00 | –83 200,09 |
| FR | Gyümölcs- és zöldségfélék – operatív programok | 2011 | A termelői szervezetek tagjai technikai eszközökkel való ellátásának hiányosságai | EGYSZERI | | EUR | –30 320,94 | 0,00 | –30 320,94 |
| FR | Kölcsönös megfeleltetés | 2008 | A jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó két előírás meghatározásának elmulasztása, egyes jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények hibás ellenőrzése, valamint a csökkentések halmozódása a 2007. igénylési évben | ÁTALÁNY | 5,00 % | EUR | –40 391 474,89 | –11 821,04 | –40 379 653,85 |
| FR | Kölcsönös megfeleltetés | 2008 | Enyhe szankciórendszer és késedelmes értesítések a 2007. igénylési évben | EGYSZERI | | EUR | –11 039 706,01 | –55 198,55 | –10 984 507,46 |
| FR | Kölcsönös megfeleltetés | 2009 | Egyes jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények hibás ellenőrzése a 2009. igénylési évben | ÁTALÁNY | 2,00 % | EUR | – 157 245,53 | 0,00 | – 157 245,53 |
| FR | Kölcsönös megfeleltetés | 2009 | A jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó két előírás meghatározásának elmulasztása, egyes jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények hibás ellenőrzése, valamint a csökkentések halmozódása a 2007. igénylési évben | ÁTALÁNY | 5,00 % | EUR | –9 493,60 | –0,28 | –9 493,32 |
| FR | Kölcsönös megfeleltetés | 2009 | A jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó két előírás meghatározásának elmulasztása, egyes jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények hibás ellenőrzése, valamint a csökkentések halmozódása a 2008. igénylési évben | ÁTALÁNY | 5,00 % | EUR | –40 818 770,14 | –10 787,66 | –40 807 982,48 |
| FR | Kölcsönös megfeleltetés | 2009 | Enyhe szankciórendszer és késedelmes értesítések a 2008. igénylési évben | EGYSZERI | | EUR | –13 381 038,70 | –66 906,21 | –13 314 132,49 |
| FR | Kölcsönös megfeleltetés | 2010 | Egyes jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények hibás ellenőrzése a 2009. igénylési évben | ÁTALÁNY | 2,00 % | EUR | –26 673,71 | 0,00 | –26 673,71 |
| FR | Kölcsönös megfeleltetés | 2010 | Egyes jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények hibás ellenőrzése a 2009. igénylési évben | ÁTALÁNY | 2,00 % | EUR | –16 163 000,23 | –2 669,27 | –16 160 330,96 |
| FR | Kölcsönös megfeleltetés | 2010 | A jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó két előírás meghatározásának elmulasztása, egyes jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények hibás ellenőrzése, valamint a csökkentések halmozódása a 2007. igénylési évben | ÁTALÁNY | 5,00 % | EUR | –1 689,23 | 0,01 | –1 689,24 |
| FR | Kölcsönös megfeleltetés | 2010 | A jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó két előírás meghatározásának elmulasztása, egyes jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények hibás ellenőrzése, valamint a csökkentések halmozódása a 2008. igénylési évben | ÁTALÁNY | 5,00 % | EUR | –9 628,52 | –0,56 | –9 627,96 |
| FR | Kölcsönös megfeleltetés | 2010 | Enyhe szankciórendszer, késedelmes értesítések és a csökkentések halmozódása a 2009. igénylési évben | EGYSZERI | | EUR | –15 761 783,07 | –31 523,60 | –15 730 259,47 |
| FR | Kölcsönös megfeleltetés | 2011 | Egyes jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények hibás ellenőrzése a 2009. igénylési évben | ÁTALÁNY | 2,00 % | EUR | –9 551,86 | – 276,81 | –9 275,05 |
| FR | Kölcsönös megfeleltetés | 2011 | Egyes jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények hibás ellenőrzése a 2009. igénylési évben | ÁTALÁNY | 2,00 % | EUR | 1 881,20 | 0,00 | 1 881,20 |
| FR | Kölcsönös megfeleltetés | 2011 | A jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó két előírás meghatározásának elmulasztása, egyes jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények hibás ellenőrzése, valamint a csökkentések halmozódása a 2008. igénylési évben | ÁTALÁNY | 5,00 % | EUR | –8 515,33 | 0,00 | –8 515,33 |
| FR | Pénzügyi ellenőrzés – késedelmes kifizetések és fizetési határidők | 2012 | késedelmes kifizetések | EGYSZERI | | EUR | – 361 229,20 | – 361 229,20 | 0,00 |
| FR | Számlaelszámolás – megfelelőségi vizsgálat | 2009 | Hibás költségvetési elosztás: a bevételek nem kerültek elszámolásra a közösségi költségvetésben | EGYSZERI | | EUR | –35 069,07 | 0,00 | –35 069,07 |
| FR | Számlaelszámolás – megfelelőségi vizsgálat | 2009 | A visszafizettetési eljárás szabálytalan vagy gondatlan lefolytatása | EGYSZERI | | EUR | –21 037,96 | 0,00 | –21 037,96 |
| FR ÖSSZESEN | EUR | – 155 893 852,33 | –7 301 225,02 | – 148 592 627,31 |
| GR | Gyümölcs- és zöldségfélék – paradicsomfeldolgozás | 2007 | A megfelelőségi vizsgálatok, a területek fizikai ellenőrzése, a termelők és a késztermékek adminisztratív és számviteli ellenőrzése, valamint a készletek fizikai és számviteli ellenőrzése ellenőrzésének hiányosságai | ÁTALÁNY | 5,00 % | EUR | –1 241 950,67 | 0,00 | –1 241 950,67 |
| GR | Gyümölcs- és zöldségfélék – paradicsomfeldolgozás | 2008 | A megfelelőségi vizsgálatok, a területek fizikai ellenőrzése, a termelők és a késztermékek adminisztratív és számviteli ellenőrzése, valamint a készletek fizikai és számviteli ellenőrzése ellenőrzésének hiányosságai | ÁTALÁNY | 10,00 % | EUR | –2 115 555,01 | 0,00 | –2 115 555,01 |
| GR | Gyümölcs- és zöldségfélék – paradicsomfeldolgozás | 2009 | A megfelelőségi vizsgálatok, a területek fizikai ellenőrzése, a termelők és a késztermékek adminisztratív és számviteli ellenőrzése, valamint a készletek fizikai és számviteli ellenőrzése ellenőrzésének hiányosságai | ÁTALÁNY | 10,00 % | EUR | –3 219,00 | 0,00 | –3 219,00 |
| GR | Egyéb közvetlen támogatás – az 1782/2003/EK rendelet 69. cikke – csak juh és szarvasmarha | 2009 | Szarvasmarhák, 69. cikk: A szankciórendszer és a felügyeleti ellenőrzések hiányosságai a 2008. igénylési évben | ÁTALÁNY | 2,00 % | EUR | – 162 625,79 | – 325,25 | – 162 300,54 |
| GR | Egyéb közvetlen támogatás – az 1782/2003/EK rendelet 69. cikke – csak juh és szarvasmarha | 2009 | Juhfélék, 69. cikk: a helyszíni ellenőrzések hiányosságai – az állatok birtokontartása nem került ellenőrzésre – 2008. igénylési év | ÁTALÁNY | 5,00 % | EUR | – 589 848,52 | –1 179,70 | – 588 668,82 |
| GR | Egyéb közvetlen támogatás – az 1782/2003/EK rendelet 69. cikke – csak juh és szarvasmarha | 2009 | Szarvasmarhák, 69. cikk – jogosulatlan kifizetések egyedi kérelmezőknek – 2009. igénylési év | EGYSZERI | | EUR | –49 324,00 | – 986,48 | –48 337,52 |
| GR | Egyéb közvetlen támogatás – az 1782/2003/EK rendelet 69. cikke – csak juh és szarvasmarha | 2010 | Szarvasmarhák, 69. cikk: A szankciórendszer és a felügyeleti ellenőrzések hiányosságai a 2009. igénylési évben | ÁTALÁNY | 2,00 % | EUR | – 159 662,41 | – 660,12 | – 159 002,29 |
| GR | Egyéb közvetlen támogatás – az 1782/2003/EK rendelet 69. cikke – csak juh és szarvasmarha | 2010 | Juhfélék, 69. cikk: a helyszíni ellenőrzések hiányosságai – az állatok birtokontartása nem került ellenőrzésre – 2009. igénylési év | ÁTALÁNY | 5,00 % | EUR | – 626 203,65 | –29 339,23 | – 596 864,42 |
| GR | Egyéb közvetlen támogatás – az 1782/2003/EK rendelet 69. cikke – csak juh és szarvasmarha | 2011 | Juhfélék, 69. cikk: a helyszíni ellenőrzések hiányosságai – az állatok birtokontartása nem került ellenőrzésre – 2009. igénylési év | ÁTALÁNY | 5,00 % | EUR | 2 003,17 | 0,00 | 2 003,17 |
| GR | Jogosultságok | 2008 | A takarmánytermő terület beszámításának elmulasztása 2006-ban – szokásos jogosultságok | ÁTALÁNY | 5,00 % | EUR | –7 020 040,97 | –7 020 040,97 | 0,00 |
| GR | Jogosultságok | 2008 | A takarmánytermő terület beszámításának elmulasztása 2006-ban – speciális jogosultságok | ÁTALÁNY | 5,00 % | EUR | –3 982 096,46 | 0,00 | –3 982 096,46 |
| GR | Jogosultságok | 2008 | A nemzeti tartalékra vonatkozó feltételek alapján helytelenül kiutalt összegek 2006-ban | ÁTALÁNY | 10,00 % | EUR | –9 935 755,68 | –4 967 877,84 | –4 967 877,84 |
| GR | Jogosultságok | 2008 | A nemzeti tartalékból támogatásra nem jogosult alanyok 2007-ben | EGYSZERI | | EUR | – 524 628,25 | 0,00 | – 524 628,25 |
| GR | Jogosultságok | 2008 | A jogosultságok regionális átlagának helytelen számítása 2007-ben | EGYSZERI | | EUR | – 674 004,06 | 0,00 | – 674 004,06 |
| GR | Jogosultságok | 2008 | A jogosultságok regionális átlagának helytelen számítása 2006-ban | EGYSZERI | | EUR | –2 786 983,22 | 0,00 | –2 786 983,22 |
| GR | Jogosultságok | 2008 | A speciális támogatási jogosultságok részleges aktiválása | EGYSZERI | | EUR | –1 482 230,85 | 0,00 | –1 482 230,85 |
| GR | Jogosultságok | 2008 | Az AA/2007/007/GR sz. vizsgálat szerinti korrekcióból eredő átfedés miatti visszatérítés | EGYSZERI | | EUR | 0,00 | – 199 280,78 | 199 280,78 |
| GR | Jogosultságok | 2009 | A takarmánytermő terület beszámításának elmulasztása 2006-ban – szokásos jogosultságok | ÁTALÁNY | 5,00 % | EUR | –7 017 232,96 | 0,00 | –7 017 232,96 |
| GR | Jogosultságok | 2009 | A takarmánytermő terület beszámításának elmulasztása 2006-ban – speciális jogosultságok | ÁTALÁNY | 5,00 % | EUR | –3 947 400,93 | 0,00 | –3 947 400,93 |
| GR | Jogosultságok | 2009 | A nemzeti tartalékra vonatkozó feltételek alapján helytelenül kiutalt összegek 2006-ban | ÁTALÁNY | 10,00 % | EUR | –9 739 243,02 | 0,00 | –9 739 243,02 |
| GR | Jogosultságok | 2009 | A nemzeti tartalékból támogatásra nem jogosult alanyok 2007-ben | EGYSZERI | | EUR | – 396 672,82 | 0,00 | – 396 672,82 |
| GR | Jogosultságok | 2009 | A jogosultságok regionális átlagának helytelen számítása 2007-ben | EGYSZERI | | EUR | – 599 310,06 | 0,00 | – 599 310,06 |
| GR | Jogosultságok | 2009 | A jogosultságok regionális átlagának helytelen számítása 2006-ban | EGYSZERI | | EUR | –2 730 858,30 | 0,00 | –2 730 858,30 |
| GR | Jogosultságok | 2009 | A speciális támogatási jogosultságok részleges aktiválása | EGYSZERI | | EUR | –1 847 858,89 | 0,00 | –1 847 858,89 |
| GR | Jogosultságok | 2010 | A takarmánytermő terület beszámításának elmulasztása 2006-ban – szokásos jogosultságok | ÁTALÁNY | 5,00 % | EUR | –7 020 040,97 | 0,00 | –7 020 040,97 |
| GR | Jogosultságok | 2010 | A takarmánytermő terület beszámításának elmulasztása 2006-ban – speciális jogosultságok | ÁTALÁNY | 5,00 % | EUR | –3 885 929,66 | 0,00 | –3 885 929,66 |
| GR | Jogosultságok | 2010 | A nemzeti tartalékra vonatkozó feltételek alapján helytelenül kiutalt összegek 2006-ban | ÁTALÁNY | 10,00 % | EUR | –9 691 976,36 | 0,00 | –9 691 976,36 |
| GR | Jogosultságok | 2010 | A nemzeti tartalékból támogatásra nem jogosult alanyok 2007-ben | EGYSZERI | | EUR | – 365 638,75 | 0,00 | – 365 638,75 |
| GR | Jogosultságok | 2010 | A jogosultságok regionális átlagának helytelen számítása 2007-ben | EGYSZERI | | EUR | – 565 616,36 | 0,00 | – 565 616,36 |
| GR | Jogosultságok | 2010 | A jogosultságok regionális átlagának helytelen számítása 2006-ban | EGYSZERI | | EUR | –2 716 046,60 | 0,00 | –2 716 046,60 |
| GR | Jogosultságok | 2010 | A speciális támogatási jogosultságok részleges aktiválása | EGYSZERI | | EUR | –1 884 218,70 | 0,00 | –1 884 218,70 |
| GR | Kölcsönös megfeleltetés | 2007 | A kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó ellenőrzési rendszer hiányosságai a 2006. igénylési évben | ÁTALÁNY | 5,00 % | EUR | –5 325 926,19 | – 484 087,90 | –4 841 838,29 |
| GR | Kölcsönös megfeleltetés | 2008 | A kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó ellenőrzési rendszer hiányosságai a 2006. igénylési évben | ÁTALÁNY | 5,00 % | EUR | –29 319,70 | –46,06 | –29 273,64 |
| GR | Kölcsönös megfeleltetés | 2008 | A kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó ellenőrzési rendszer hiányosságai a 2007. igénylési évben | ÁTALÁNY | 5,00 % | EUR | –11 421 885,77 | – 624 482,52 | –10 797 403,25 |
| GR | Kölcsönös megfeleltetés | 2009 | A kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó ellenőrzési rendszer hiányosságai a 2008. igénylési évben | ÁTALÁNY | 2,00 % | EUR | –4 936 572,90 | –55 807,14 | –4 880 765,76 |
| GR | Kölcsönös megfeleltetés | 2009 | A kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó ellenőrzési rendszer hiányosságai a 2006. igénylési évben | ÁTALÁNY | 5,00 % | EUR | –20 694,01 | –14 620,62 | –6 073,39 |
| GR | Kölcsönös megfeleltetés | 2009 | A kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó ellenőrzési rendszer hiányosságai a 2007. igénylési évben | ÁTALÁNY | 5,00 % | EUR | – 107 029,89 | –14 138,96 | –92 890,93 |
| GR | Kölcsönös megfeleltetés | 2010 | A kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó ellenőrzési rendszer hiányosságai a 2008. igénylési évben | ÁTALÁNY | 2,00 % | EUR | – 547,38 | – 751,51 | 204,13 |
| GR | Kölcsönös megfeleltetés | 2010 | A kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó ellenőrzési rendszer hiányosságai a 2007. igénylési évben | ÁTALÁNY | 5,00 % | EUR | –57,69 | 0,00 | –57,69 |
| GR | Tejágazat – kvóta | 2008 | A tejre kivetett illeték kiigazítása | EGYSZERI | | EUR | 347,11 | 347,11 | 0,00 |
| GR | Pénzügyi ellenőrzés – túllépés | 2008 | A pénzügyi felső határok túllépése | EGYSZERI | | EUR | – 737 200,95 | – 825 060,11 | 87 859,16 |
| GR | Pénzügyi ellenőrzés – késedelmes kifizetések és fizetési határidők | 2008 | A fizetési határidők túllépése | EGYSZERI | | EUR | – 174 948,49 | – 174 948,49 | 0,00 |
| GR | Pénzügyi ellenőrzés – késedelmes kifizetések és fizetési határidők | 2008 | A fizetési határidők túllépése | EGYSZERI | | EUR | –2 448 650,32 | –2 448 650,32 | 0,00 |
| GR ÖSSZESEN | EUR | – 108 962 655,93 | –16 861 936,89 | –92 100 719,04 |
| HU | Számlaelszámolás – szabályszerűségi záróelszámolás | 2011 | Ismert hiba | EGYSZERI | | EUR | – 336 450,00 | 0,00 | – 336 450,00 |
| HU | Számlaelszámolás – szabályszerűségi záróelszámolás | 2011 | Ismert hiba | EGYSZERI | | EUR | – 781,00 | 0,00 | – 781,00 |
| HU ÖSSZESEN | EUR | – 337 231,00 | 0,00 | – 337 231,00 |
| IE | Pénzügyi ellenőrzés – túllépés | 2012 | A pénzügyi felső határok túllépése | EGYSZERI | | EUR | –41 641,57 | –41 641,57 | 0,00 |
| IE ÖSSZESEN | EUR | –41 641,57 | –41 641,57 | 0,00 |
| LU | Termeléshez nem kötött közvetlen támogatások | 2009 | Utólagos visszafizettetés/nem támogatható tételek/szándékosság a 2008. igénylési évben | EGYSZERI | | EUR | – 161 186,50 | 0,00 | – 161 186,50 |
| LU | Termeléshez nem kötött közvetlen támogatások | 2010 | Utólagos visszafizettetés/nem támogatható tételek/szándékosság a 2009. igénylési évben | EGYSZERI | | EUR | –12 003,27 | 0,00 | –12 003,27 |
| LU | Termeléshez nem kötött közvetlen támogatások | 2011 | Utólagos visszafizettetés/nem támogatható tételek/szándékosság a 2010. igénylési évben | EGYSZERI | | EUR | –15 096,97 | 0,00 | –15 096,97 |
| LU | Pénzügyi ellenőrzés – túllépés | 2012 | Felső határok túllépése | EGYSZERI | | EUR | –2 597,78 | –2 597,78 | 0,00 |
| LU ÖSSZESEN | EUR | – 190 884,52 | –2 597,78 | – 188 286,74 |
| LV | Pénzügyi ellenőrzés – túllépés | 2012 | Felső határok túllépése | EGYSZERI | | EUR | –95,96 | –95,96 | 0,00 |
| LV ÖSSZESEN | EUR | –95,96 | –95,96 | 0,00 |
| NL | Egyéb közvetlen támogatások | 2009 | A MePaR-ellenőrzések, a helyszíni ellenőrzések és a szándékosság terén a 2008. igénylési év során tapasztalt hiányosságok | ÁTALÁNY | 3,00 % | EUR | –15 979,71 | 0,00 | –15 979,71 |
| NL | Termeléshez nem kötött közvetlen támogatások | 2009 | A MePaR-ellenőrzések, a helyszíni ellenőrzések és a szándékosság terén a 2008. igénylési év során tapasztalt hiányosságok | ÁTALÁNY | 3,00 % | EUR | –20 461 767,83 | – 209,47 | –20 461 558,36 |
| NL | Termeléshez nem kötött közvetlen támogatások | 2010 | A MePaR-ellenőrzések, a helyszíni ellenőrzések és a szándékosság terén a 2008. igénylési év során tapasztalt hiányosságok | ÁTALÁNY | 3,00 % | EUR | –31 702,54 | 0,00 | –31 702,54 |
| NL | Egyéb közvetlen támogatások | 2010 | A MePaR-ellenőrzések, a helyszíni ellenőrzések és a szándékosság terén a 2008. igénylési év során tapasztalt hiányosságok | ÁTALÁNY | 3,00 % | EUR | –42,24 | 0,00 | –42,24 |
| NL | Termeléshez nem kötött közvetlen támogatások | 2011 | A MePaR-ellenőrzések, a helyszíni ellenőrzések és a szándékosság terén a 2008. igénylési év során tapasztalt hiányosságok | ÁTALÁNY | 3,00 % | EUR | –1 678,57 | 0,00 | –1 678,57 |
| NL | Termeléshez nem kötött közvetlen támogatások | 2010 | A MePaR-GIS pontatlansága a 2009. igénylési évben | EGYSZERI | | EUR | –5 047 207,00 | 0,00 | –5 047 207,00 |
| NL | Termeléshez nem kötött közvetlen támogatások | 2011 | A MePaR-GIS pontatlansága a 2010. igénylési évben | EGYSZERI | | EUR | – 750 000,00 | 0,00 | – 750 000,00 |
| NL | Pénzügyi ellenőrzés – késedelmes kifizetések és fizetési határidők | 2012 | Késedelmes kifizetések | EGYSZERI | | EUR | –33 831,72 | –33 831,72 | 0,00 |
| NL | Pénzügyi ellenőrzés – késedelmes kifizetések és fizetési határidők | 2012 | Késedelmes kifizetések | EGYSZERI | | EUR | –91 159,06 | –91 159,06 | 0,00 |
| NL | Szabálytalanságok | 2007 | A kamat feltüntetésének elmulasztása a III. mellékletnek a 2006. pénzügyi évre vonatkozó táblázatában | EGYSZERI | | EUR | –4 890 879,11 | 0,00 | –4 890 879,11 |
| NL | Szabálytalanságok | 2009 | A kamat feltüntetésének elmulasztása a III. mellékletnek a 2007. pénzügyi évre vonatkozó táblázatában | EGYSZERI | | EUR | –5 346,88 | 0,00 | –5 346,88 |
| NL | Szabálytalanságok | 2009 | A kamat feltüntetésének elmulasztása a III. mellékletnek a 2008. pénzügyi évre vonatkozó táblázatában | EGYSZERI | | EUR | –10 459,54 | 0,00 | –10 459,54 |
| NL | Szabálytalanságok | 2010 | A kamat feltüntetésének elmulasztása a III. mellékletnek a 2009. pénzügyi évre vonatkozó táblázatában | EGYSZERI | | EUR | – 310 112,90 | 0,00 | – 310 112,90 |
| NL | Szabálytalanságok | 2011 | A 2006–2009 pénzügyi években visszafizettetett összegekre fel nem számított kamat | EGYSZERI | | EUR | –60 779,00 | 0,00 | –60 779,00 |
| NL ÖSSZESEN | EUR | –31 710 946,10 | – 125 200,25 | –31 585 745,85 |
| RO | Pénzügyi ellenőrzés – késedelmes kifizetések és fizetési határidők | 2012 | Késedelmes kifizetések | EGYSZERI | | EUR | –65 967,69 | –65 967,69 | 0,00 |
| RO ÖSSZESEN | EUR | –65 967,69 | –65 967,69 | 0,00 |
| SE | Pénzügyi ellenőrzés – túllépés | 2012 | Felső határok túllépése | EGYSZERI | | EUR | –24 704,47 | –24 704,47 | 0,00 |
| SE ÖSSZESEN | EUR | –24 704,47 | –24 704,47 | 0,00 |
| 6701 ÖSSZESEN | EUR | – 324 427 377,34 | –30 378 964,35 | – 294 048 412,99 |
| KÖLTSÉGVETÉSI JOGCÍM: 05070107 |
| PT | POSEI | 2006 | A T-2/11. sz. ügyben hozott ítéletből fakadó visszatérítés | EGYSZERI | | EUR | 239 045,63 | 0,00 | 239 045,63 |
| PT | Egyéb közvetlen támogatás – növényi termékek (POSEI) | 2007 | A T-2/11. sz. ügyben hozott ítéletből fakadó visszatérítés | EGYSZERI | | EUR | 266 137,96 | 0,00 | 266 137,96 |
| PT ÖSSZESEN | EUR | 505 183,59 | 0,00 | 505 183,59 |
| 05070107 ÖSSZESEN | EUR | 505 183,59 | 0,00 | 505 183,59 |
| KÖLTSÉGVETÉSI JOGCÍM: 6711 |
| AT | Vidékfejlesztés, EMVA, 2. tengely (2007–2013, területalapú intézkedések) | 2007 | A MePaR-GIS és a helyszíni ellenőrzések működése terén tapasztalt hiányosságok | EGYSZERI | | EUR | –1 349 639,44 | 0,00 | –1 349 639,44 |
| AT | Vidékfejlesztés, EMVA, 2. tengely (2007–2013, területalapú intézkedések) | 2008 | A MePaR-GIS és a helyszíni ellenőrzések működése terén tapasztalt hiányosságok | EGYSZERI | | EUR | –24 535,35 | 0,00 | –24 535,35 |
| AT | Vidékfejlesztés, EMVA, 2. tengely (2007–2013, területalapú intézkedések) | 2009 | A MePaR-GIS és a helyszíni ellenőrzések működése terén tapasztalt hiányosságok | EGYSZERI | | EUR | –24 349,54 | 0,00 | –24 349,54 |
| AT ÖSSZESEN | EUR | –1 398 524,33 | 0,00 | –1 398 524,33 |
| DE | Vidékfejlesztés, EMVA, 2. tengely (2007–2013, területalapú intézkedések) | 2008 | A MePaR-ellenőrzések és a helyszíni ellenőrzések mérési tűréshatára terén a 2007. igénylési év során tapasztalt hiányosságok | EGYSZERI | | EUR | –9 971,25 | 0,00 | –9 971,25 |
| DE | Vidékfejlesztés, EMVA, 2. tengely (2007–2013, területalapú intézkedések) | 2009 | A MePaR-ellenőrzések és a helyszíni ellenőrzések mérési tűréshatára terén a 2008. igénylési év során tapasztalt hiányosságok | EGYSZERI | | EUR | –6 630,34 | 0,00 | –6 630,34 |
| DE | Számlaelszámolás – pénzügyi záróelszámolás | 2009 | Legvalószínűbb hiba | EGYSZERI | | EUR | – 138 837,34 | 0,00 | – 138 837,34 |
| DE ÖSSZESEN | EUR | – 155 438,93 | 0,00 | – 155 438,93 |
| ES | Vidékfejlesztés, EMVA, 2. tengely (2007–2013, területalapú intézkedések) | 2007 | A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2006. igénylési évben | ÁTALÁNY | 5,00 % | EUR | –11 246,42 | 0,00 | –11 246,42 |
| ES | Vidékfejlesztés, EMVA, 2. tengely (2007–2013, területalapú intézkedések) | 2008 | A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2007. igénylési évben | ÁTALÁNY | 2,00 % | EUR | –65 926,15 | 0,00 | –65 926,15 |
| ES | Vidékfejlesztés, EMVA, 2. tengely (2007–2013, területalapú intézkedések) | 2008 | A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2006. igénylési évben | ÁTALÁNY | 5,00 % | EUR | –46 397,27 | 0,00 | –46 397,27 |
| ES | Vidékfejlesztés, EMVA, 2. tengely (2007–2013, területalapú intézkedések) | 2009 | A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2007. igénylési évben | ÁTALÁNY | 2,00 % | EUR | –3 290,19 | 0,00 | –3 290,19 |
| ES | Vidékfejlesztés, EMVA, 2. tengely (2007–2013, területalapú intézkedések) | 2009 | A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2006. igénylési évben | ÁTALÁNY | 5,00 % | EUR | – 287,56 | 0,00 | – 287,56 |
| ES | Vidékfejlesztés, EMVA, 2. tengely (2007–2013, területalapú intézkedések) | 2010 | A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2007. igénylési évben | ÁTALÁNY | 2,00 % | EUR | – 303,12 | 0,00 | – 303,12 |
| ES | Vidékfejlesztés, EMVA, 2. tengely (2007–2013, területalapú intézkedések) | 2010 | A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2006. igénylési évben | ÁTALÁNY | 5,00 % | EUR | 18,30 | 0,00 | 18,30 |
| ES | Vidékfejlesztés, EMVA, 2. tengely (2007–2013, területalapú intézkedések) | 2008 | A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2007. igénylési évben | ÁTALÁNY | 2,00 % | EUR | –12 901,26 | 0,00 | –12 901,26 |
| ES | Vidékfejlesztés, EMVA, 2. tengely (2007–2013, területalapú intézkedések) | 2008 | A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2008. igénylési évben | ÁTALÁNY | 2,00 % | EUR | –1 720,07 | 0,00 | –1 720,07 |
| ES | Vidékfejlesztés, EMVA, 2. tengely (2007–2013, területalapú intézkedések) | 2009 | A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2007. igénylési évben | ÁTALÁNY | 2,00 % | EUR | –3 376,04 | 0,00 | –3 376,04 |
| ES | Vidékfejlesztés, EMVA, 2. tengely (2007–2013, területalapú intézkedések) | 2009 | A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2008. igénylési évben | ÁTALÁNY | 2,00 % | EUR | –18 020,14 | 0,00 | –18 020,14 |
| ES | Vidékfejlesztés, EMVA, 2. tengely (2007–2013, területalapú intézkedések) | 2010 | A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2007. igénylési évben | ÁTALÁNY | 2,00 % | EUR | – 222,49 | 0,00 | – 222,49 |
| ES | Vidékfejlesztés, EMVA, 2. tengely (2007–2013, területalapú intézkedések) | 2010 | A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2008. igénylési évben | ÁTALÁNY | 2,00 % | EUR | –61,33 | 0,00 | –61,33 |
| ES ÖSSZESEN | EUR | – 163 733,74 | 0,00 | – 163 733,74 |
| FI | Vidékfejlesztés, EMVA, 1. + 3. tengely – beruházásra irányuló intézkedések (2007–2013) | 2009 | A költségek indokoltságának hibás ellenőrzése | ÁTALÁNY | 10,00 % | EUR | – 504,30 | – 504,30 | 0,00 |
| FI | Vidékfejlesztés, EMVA, 1. + 3. tengely – beruházásra irányuló intézkedések (2007–2013) | 2009 | Az 1974/2006/EK rendelet 55. cikkének való megfelelés hiánya | EGYSZERI | | EUR | –32 799,76 | 0,00 | –32 799,76 |
| FI | Vidékfejlesztés, EMVA, 1. + 3. tengely – beruházásra irányuló intézkedések (2007–2013) | 2010 | A költségek indokoltságának hibás ellenőrzése | ÁTALÁNY | 10,00 % | EUR | –4 953,65 | –4 953,65 | 0,00 |
| FI | Vidékfejlesztés, EMVA, 1. + 3. tengely – beruházásra irányuló intézkedések (2007–2013) | 2010 | Az 1974/2006/EK rendelet 55. cikkének való megfelelés hiánya | EGYSZERI | | EUR | – 255 575,05 | 0,00 | – 255 575,05 |
| FI | Vidékfejlesztés, EMVA, 1. + 3. tengely – beruházásra irányuló intézkedések (2007–2013) | 2011 | A költségek indokoltságának hibás ellenőrzése | ÁTALÁNY | 10,00 % | EUR | –3 752,32 | –3 752,32 | 0,00 |
| FI | Vidékfejlesztés, EMVA, 1. + 3. tengely – beruházásra irányuló intézkedések (2007–2013) | 2011 | Az 1974/2006/EK rendelet 55. cikkének való megfelelés hiánya | EGYSZERI | | EUR | – 301 891,12 | 0,00 | – 301 891,12 |
| FI | Vidékfejlesztés, EMVA, 1. + 3. tengely – beruházásra irányuló intézkedések (2007–2013) | 2012 | A költségek indokoltságának hibás ellenőrzése | ÁTALÁNY | 10,00 % | EUR | –4 998,04 | –4 998,04 | 0,00 |
| FI | Vidékfejlesztés, EMVA, 1. + 3. tengely – beruházásra irányuló intézkedések (2007–2013) | 2012 | Az 1974/2006/EK rendelet 55. cikkének való megfelelés hiánya | EGYSZERI | | EUR | – 337 561,65 | 0,00 | – 337 561,65 |
| FI ÖSSZESEN | EUR | – 942 035,89 | –14 208,31 | – 927 827,58 |
| FR | Kölcsönös megfeleltetés | 2008 | A jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó két előírás meghatározásának elmulasztása, egyes jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények hibás ellenőrzése, valamint a csökkentések halmozódása a 2007. igénylési évben | ÁTALÁNY | 5,00 % | EUR | – 900 274,20 | – 105 512,31 | – 794 761,89 |
| FR | Kölcsönös megfeleltetés | 2008 | A jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó két előírás meghatározásának elmulasztása, egyes jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények hibás ellenőrzése, valamint a csökkentések halmozódása a 2008. igénylési évben | ÁTALÁNY | 5,00 % | EUR | –1 375 559,77 | 0,00 | –1 375 559,77 |
| FR | Kölcsönös megfeleltetés | 2009 | Egyes jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények hibás ellenőrzése a 2009. igénylési évben | ÁTALÁNY | 2,00 % | EUR | – 597 967,90 | 0,00 | – 597 967,90 |
| FR | Kölcsönös megfeleltetés | 2009 | A jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó két előírás meghatározásának elmulasztása, egyes jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények hibás ellenőrzése, valamint a csökkentések halmozódása a 2007. igénylési évben | ÁTALÁNY | 5,00 % | EUR | –13 298,28 | 0,00 | –13 298,28 |
| FR | Kölcsönös megfeleltetés | 2009 | A jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó két előírás meghatározásának elmulasztása, egyes jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények hibás ellenőrzése, valamint a csökkentések halmozódása a 2008. igénylési évben | ÁTALÁNY | 5,00 % | EUR | – 840 454,15 | –39 517,83 | – 800 936,32 |
| FR | Kölcsönös megfeleltetés | 2010 | Egyes jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények hibás ellenőrzése a 2009. igénylési évben | ÁTALÁNY | 2,00 % | EUR | – 293 991,73 | 0,00 | – 293 991,73 |
| FR | Kölcsönös megfeleltetés | 2010 | A jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó két előírás meghatározásának elmulasztása, egyes jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények hibás ellenőrzése, valamint a csökkentések halmozódása a 2007. igénylési évben | ÁTALÁNY | 5,00 % | EUR | –9 888,16 | 0,00 | –9 888,16 |
| FR | Kölcsönös megfeleltetés | 2010 | A jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó két előírás meghatározásának elmulasztása, egyes jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények hibás ellenőrzése, valamint a csökkentések halmozódása a 2008. igénylési évben | ÁTALÁNY | 5,00 % | EUR | –7 095,86 | 0,00 | –7 095,86 |
| FR | Kölcsönös megfeleltetés | 2011 | Egyes jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények hibás ellenőrzése a 2009. igénylési évben | ÁTALÁNY | 2,00 % | EUR | –1 266,06 | 0,00 | –1 266,06 |
| FR | Kölcsönös megfeleltetés | 2011 | A jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó két előírás meghatározásának elmulasztása, egyes jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények hibás ellenőrzése, valamint a csökkentések halmozódása a 2008. igénylési évben | ÁTALÁNY | 5,00 % | EUR | –2 174,86 | 0,00 | –2 174,86 |
| FR | Számlaelszámolás – megfelelőségi vizsgálat | 2009 | A visszafizettetési eljárás szabálytalan vagy gondatlan lefolytatása | EGYSZERI | | EUR | –4 751,99 | 0,00 | –4 751,99 |
| FR ÖSSZESEN | EUR | –4 046 722,96 | – 145 030,14 | –3 901 692,82 |
| GR | Kölcsönös megfeleltetés | 2010 | A kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó ellenőrzési rendszer hiányosságai a 2008. igénylési évben | ÁTALÁNY | 2,00 % | EUR | – 201 962,44 | 0,00 | – 201 962,44 |
| GR | Kölcsönös megfeleltetés | 2010 | A kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó ellenőrzési rendszer hiányosságai a 2007. igénylési évben | ÁTALÁNY | 5,00 % | EUR | – 186 826,13 | 0,00 | – 186 826,13 |
| GR ÖSSZESEN | EUR | – 388 788,57 | 0,00 | – 388 788,57 |
| LU | Vidékfejlesztés, EMVA, 2. tengely (2007–2013, területalapú intézkedések) | 2009 | Utólagos visszafizettetés/nem támogatható tételek/szándékosság a 2008. igénylési évben | EGYSZERI | | EUR | –24 894,97 | 0,00 | –24 894,97 |
| LU | Vidékfejlesztés, EMVA, 2. tengely (2007–2013, területalapú intézkedések) | 2010 | Utólagos visszafizettetés/nem támogatható tételek/szándékosság a 2009. igénylési évben | EGYSZERI | | EUR | –2 068,61 | 0,00 | –2 068,61 |
| LU | Vidékfejlesztés, EMVA, 2. tengely (2007–2013, területalapú intézkedések) | 2011 | Utólagos visszafizettetés/nem támogatható tételek/szándékosság a 2010. igénylési évben | EGYSZERI | | EUR | –2 293,52 | 0,00 | –2 293,52 |
| LU ÖSSZESEN | EUR | –29 257,10 | 0,00 | –29 257,10 |
| NL | Vidékfejlesztés, EMVA, 2. tengely (2007–2013, területalapú intézkedések) | 2009 | A MePaR-ellenőrzések, a helyszíni ellenőrzések és a szándékosság terén a 2008. igénylési év során tapasztalt hiányosságok | EGYSZERI | | EUR | –3 816 688,00 | – 183 660,73 | –3 633 027,27 |
| NL ÖSSZESEN | EUR | –3 816 688,00 | – 183 660,73 | –3 633 027,27 |
| 6711 ÖSSZESEN | EUR | –10 941 189,52 | – 342 899,18 | –10 598 290,34 |

MS

Intézkedés

Pénzügyi év

Indok

Típus

%

Pénznem

Összeg

Levonások

Pénzügyi hatás

KÖLTSÉGVETÉSI JOGCÍM: 6500

CZ

Számlaelszámolás – pénzügyi záróelszámolás

2011

Adminisztratív hibák:

EGYSZERI

EUR

– 121 357,89

0,00

– 121 357,89

CZ ÖSSZESEN

EUR

– 121 357,89

0,00

– 121 357,89

6500 ÖSSZESEN

EUR

– 121 357,89

0,00

– 121 357,89

KÖLTSÉGVETÉSI JOGCÍM: 6701

AT

Termeléshez nem kötött közvetlen támogatás (egységes támogatási rendszer, ETR)

2007

A MePaR-GIS, az adminisztratív ellenőrzések, a helyszíni ellenőrzések működése, valamint a szankciók alkalmazása és a kifizetések terén tapasztalt hiányosságok

EGYSZERI

EUR

–1 542 856,98

0,00

–1 542 856,98

AT

Termeléshez nem kötött közvetlen támogatás (egységes támogatási rendszer, ETR)

2008

A MePaR-GIS, az adminisztratív ellenőrzések, a helyszíni ellenőrzések működése, valamint a szankciók alkalmazása és a kifizetések terén tapasztalt hiányosságok

EGYSZERI

EUR

– 362 356,33

0,00

– 362 356,33

AT

Termeléshez nem kötött közvetlen támogatások

2009

A MePaR-GIS, az adminisztratív ellenőrzések, a helyszíni ellenőrzések működése, valamint a szankciók alkalmazása és a kifizetések terén tapasztalt hiányosságok

EGYSZERI

EUR

– 322 005,10

0,00

– 322 005,10

AT ÖSSZESEN

EUR

–2 227 218,41

0,00

–2 227 218,41

BE

Pénzügyi ellenőrzés – túllépés

2012

Felső határok túllépése

EGYSZERI

EUR

–8 448,26

–8 448,26

0,00

BE

Pénzügyi ellenőrzés – túllépés

2012

Felső határok túllépése

EGYSZERI

EUR

– 827 309,72

– 827 309,72

0,00

BE ÖSSZESEN

EUR

– 835 757,98

– 835 757,98

0,00

DE

Termeléshez nem kötött közvetlen támogatás (egységes támogatási rendszer, ETR)

2008

A MePaR-ellenőrzések és a helyszíni ellenőrzések mérési tűréshatára terén a 2007. igénylési év során tapasztalt hiányosságok

EGYSZERI

EUR

–51 726,31

0,00

–51 726,31

DE

Termeléshez nem kötött közvetlen támogatások

2009

A MePaR-ellenőrzések és a helyszíni ellenőrzések mérési tűréshatára terén a 2008. igénylési év során tapasztalt hiányosságok

EGYSZERI

EUR

–83 286,41

0,00

–83 286,41

DE

Pénzügyi ellenőrzés – késedelmes kifizetések és fizetési határidők

2012

Késedelmes kifizetések

EGYSZERI

EUR

–10 670,90

–10 670,90

0,00

DE ÖSSZESEN

EUR

– 145 683,62

–10 670,90

– 135 012,72

ES

Gyümölcs- és zöldségfélék – operatív programok

2007

Az alapvető ellenőrzések elégtelensége

ÁTALÁNY

2,00 %

EUR

– 365 658,89

0,00

– 365 658,89

ES

Gyümölcs- és zöldségfélék – operatív programok

2007

Az alapvető ellenőrzések elégtelensége

ÁTALÁNY

5,00 %

EUR

– 737 372,81

0,00

– 737 372,81

ES

Gyümölcs- és zöldségfélék – korábban elismert termelői csoportok

2007

Az alapvető ellenőrzések elégtelensége

ÁTALÁNY

5,00 %

EUR

–1 787,28

0,00

–1 787,28

ES

Gyümölcs- és zöldségfélék – operatív programok

2007

Az alapvető ellenőrzések elégtelensége

ÁTALÁNY

10,00 %

EUR

– 145 740,74

0,00

– 145 740,74

ES

Gyümölcs- és zöldségfélék – operatív programok

2007

Konkrét nem támogatható kiadások

EGYSZERI

EUR

– 919 365,27

0,00

– 919 365,27

ES

Gyümölcs- és zöldségfélék – operatív programok

2008

Az alapvető ellenőrzések elégtelensége

ÁTALÁNY

2,00 %

EUR

– 538 517,00

0,00

– 538 517,00

ES

Gyümölcs- és zöldségfélék – operatív programok

2008

Az alapvető ellenőrzések elégtelensége

ÁTALÁNY

5,00 %

EUR

– 875 633,57

0,00

– 875 633,57

ES

Gyümölcs- és zöldségfélék – korábban elismert termelői csoportok

2008

Az alapvető ellenőrzések elégtelensége

ÁTALÁNY

5,00 %

EUR

–3 135,65

0,00

–3 135,65

ES

Gyümölcs- és zöldségfélék – operatív programok

2008

Az alapvető ellenőrzések elégtelensége

ÁTALÁNY

10,00 %

EUR

–65 004,15

0,00

–65 004,15

ES

Gyümölcs- és zöldségfélék – operatív programok

2008

Konkrét nem támogatható kiadások

EGYSZERI

EUR

–1 143 982,20

0,00

–1 143 982,20

ES

Gyümölcs- és zöldségfélék – operatív programok

2009

Az alapvető ellenőrzések elégtelensége

ÁTALÁNY

2,00 %

EUR

–2 121,76

0,00

–2 121,76

ES

Gyümölcs- és zöldségfélék – korábban elismert termelői csoportok

2009

Az alapvető ellenőrzések elégtelensége

ÁTALÁNY

5,00 %

EUR

–1 807,57

0,00

–1 807,57

ES

Gyümölcs- és zöldségfélék – operatív programok

2009

Az alapvető ellenőrzések elégtelensége

ÁTALÁNY

5,00 %

EUR

– 984 848,39

0,00

– 984 848,39

ES

Gyümölcs- és zöldségfélék – operatív programok

2009

Az alapvető ellenőrzések elégtelensége

ÁTALÁNY

10,00 %

EUR

–26 937,72

0,00

–26 937,72

ES

Gyümölcs- és zöldségfélék – operatív programok

2010

Az alapvető ellenőrzések elégtelensége

ÁTALÁNY

2,00 %

EUR

1 259,51

0,00

1 259,51

ES

Gyümölcs- és zöldségfélék – korábban elismert termelői csoportok

2010

Az alapvető ellenőrzések elégtelensége

ÁTALÁNY

5,00 %

EUR

–1 629,62

0,00

–1 629,62

ES

Gyümölcs- és zöldségfélék – operatív programok

2010

Az alapvető ellenőrzések elégtelensége

ÁTALÁNY

5,00 %

EUR

– 990 175,71

0,00

– 990 175,71

ES

Gyümölcs- és zöldségfélék – operatív programok

2010

Az alapvető ellenőrzések elégtelensége

ÁTALÁNY

10,00 %

EUR

169,58

0,00

169,58

ES

Gyümölcs- és zöldségfélék – operatív programok

2011

Az alapvető ellenőrzések elégtelensége

ÁTALÁNY

5,00 %

EUR

– 979 171,01

0,00

– 979 171,01

ES

Termeléshez nem kötött közvetlen támogatások

2007

A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2006. igénylési évben

ÁTALÁNY

2,00 %

EUR

– 800 115,89

– 506,88

– 799 609,01

ES

Egyéb közvetlen támogatások

2007

A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2006. igénylési évben

ÁTALÁNY

5,00 %

EUR

–1 000 522,12

0,00

–1 000 522,12

ES

Termeléshez nem kötött közvetlen támogatások

2008

A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2006. igénylési évben

ÁTALÁNY

2,00 %

EUR

–5 160,91

–0,21

–5 160,70

ES

Egyéb közvetlen támogatások

2008

A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2007. igénylési évben

ÁTALÁNY

2,00 %

EUR

– 338 164,02

0,00

– 338 164,02

ES

Termeléshez nem kötött közvetlen támogatások

2008

A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2007. igénylési évben

ÁTALÁNY

2,00 %

EUR

– 771 505,81

–31,70

– 771 474,11

ES

Egyéb közvetlen támogatások

2008

A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2006. igénylési évben

ÁTALÁNY

5,00 %

EUR

–14 378,54

0,00

–14 378,54

ES

Egyéb közvetlen támogatások

2008

A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2007. igénylési évben

ÁTALÁNY

5,00 %

EUR

–63 773,71

0,00

–63 773,71

ES

Termeléshez nem kötött közvetlen támogatások

2009

A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2006. igénylési évben

ÁTALÁNY

2,00 %

EUR

–78,16

0,00

–78,16

ES

Egyéb közvetlen támogatások

2009

A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2007. igénylési évben

ÁTALÁNY

2,00 %

EUR

–2 318,23

0,00

–2 318,23

ES

Termeléshez nem kötött közvetlen támogatások

2009

A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2007. igénylési évben

ÁTALÁNY

2,00 %

EUR

186,40

0,00

186,40

ES

Egyéb közvetlen támogatások

2009

A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2006. igénylési évben

ÁTALÁNY

5,00 %

EUR

– 727,03

0,00

– 727,03

ES

Termeléshez nem kötött közvetlen támogatások

2010

A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2006. igénylési évben

ÁTALÁNY

2,00 %

EUR

–2 293,81

0,00

–2 293,81

ES

Egyéb közvetlen támogatások

2010

A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2007. igénylési évben

ÁTALÁNY

2,00 %

EUR

– 468,08

0,00

– 468,08

ES

Termeléshez nem kötött közvetlen támogatások

2010

A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2007. igénylési évben

ÁTALÁNY

2,00 %

EUR

233,66

0,00

233,66

ES

Egyéb közvetlen támogatások

2010

A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2006. igénylési évben

ÁTALÁNY

5,00 %

EUR

–6 934,44

0,00

–6 934,44

ES

Egyéb közvetlen támogatások

2010

A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2007. igénylési évben

ÁTALÁNY

5,00 %

EUR

– 181,82

0,00

– 181,82

ES

Egyéb közvetlen támogatások

2008

A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2007. igénylési évben

ÁTALÁNY

2,00 %

EUR

–88 770,49

0,00

–88 770,49

ES

Termeléshez nem kötött közvetlen támogatások

2008

A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2007. igénylési évben

ÁTALÁNY

2,00 %

EUR

– 526 475,63

–73,61

– 526 402,02

ES

Egyéb közvetlen támogatások

2009

A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2007. igénylési évben

ÁTALÁNY

2,00 %

EUR

–25,72

0,00

–25,72

ES

Termeléshez nem kötött közvetlen támogatások

2009

A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2007. igénylési évben

ÁTALÁNY

2,00 %

EUR

– 493,99

0,00

– 493,99

ES

Egyéb közvetlen támogatások

2009

A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2008. igénylési évben

ÁTALÁNY

2,00 %

EUR

–92 270,35

0,00

–92 270,35

ES

Termeléshez nem kötött közvetlen támogatások

2009

A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2008. igénylési évben

ÁTALÁNY

2,00 %

EUR

– 525 914,47

0,00

– 525 914,47

ES

Egyéb közvetlen támogatások

2010

A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2007. igénylési évben

ÁTALÁNY

2,00 %

EUR

– 236,54

0,00

– 236,54

ES

Termeléshez nem kötött közvetlen támogatások

2010

A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2007. igénylési évben

ÁTALÁNY

2,00 %

EUR

– 457,10

0,00

– 457,10

ES

Egyéb közvetlen támogatások

2010

A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2008. igénylési évben

ÁTALÁNY

2,00 %

EUR

– 210,66

0,00

– 210,66

ES

Termeléshez nem kötött közvetlen támogatások

2010

A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2008. igénylési évben

ÁTALÁNY

2,00 %

EUR

– 803,64

0,00

– 803,64

ES

Jogosultságok

2009

Visszafizettetések

EGYSZERI

EUR

– 152,70

–0,10

– 152,60

ES

Jogosultságok

2009

A speciális támogatási jogosultságok nem megfelelő kiosztása

EGYSZERI

EUR

–1 316 791,79

– 838,16

–1 315 953,63

ES

Jogosultságok

2010

A takarmánytermő terület beszámításának elmulasztása

ÁTALÁNY

5,00 %

EUR

–2 796 719,30

0,00

–2 796 719,30

ES

Jogosultságok

2010

Az olívaágazatra vonatkozó nemzeti tartalék

ÁTALÁNY

5,00 %

EUR

–1 467 764,48

0,00

–1 467 764,48

ES

Jogosultságok

2010

Vis maior a cukorágazatban

EGYSZERI

EUR

– 169 495,55

0,00

– 169 495,55

ES

Jogosultságok

2010

Visszafizettetések

EGYSZERI

EUR

– 259,91

0,00

– 259,91

ES

Jogosultságok

2010

A hímivarú szarvasmarhákra vonatkozó különleges támogatás termeléstől való függetlenítése

EGYSZERI

EUR

– 648 647,61

0,00

– 648 647,61

ES

Jogosultságok

2010

A speciális támogatási jogosultságok nem megfelelő kiosztása

EGYSZERI

EUR

–1 334 718,15

0,00

–1 334 718,15

ES

Pénzügyi ellenőrzés – túllépés

2011

Felső határok túllépése

EGYSZERI

EUR

– 474 315,16

– 474 315,16

0,00

ES

Pénzügyi ellenőrzés – túllépés

2011

Felső határok túllépése

EGYSZERI

EUR

– 116 322,42

–1 301 665,74

1 185 343,32

ES

Számlaelszámolás – pénzügyi záróelszámolás

2011

Nem támogatható kiadások

EGYSZERI

EUR

–18 632,33

–18 632,33

0,00

ES

Pénzügyi ellenőrzés – késedelmes kifizetések és fizetési határidők

2011

Késedelmes kifizetések

EGYSZERI

EUR

–42 228,78

–42 228,78

0,00

ES

Pénzügyi ellenőrzés – késedelmes kifizetések és fizetési határidők

2011

Késedelmes kifizetések

EGYSZERI

EUR

–3 043 215,34

–3 043 215,34

0,00

ES

Tejágazat – kvóta

2011

A tejre kivetett illeték behajtása

EGYSZERI

EUR

135 786,22

135 786,22

0,00

ES

Pénzügyi ellenőrzés – túllépés

2012

A pénzügyi felső határok túllépése

EGYSZERI

EUR

–51 193,89

–51 193,89

0,00

ES

Pénzügyi ellenőrzés – túllépés

2012

A pénzügyi felső határok túllépése

EGYSZERI

EUR

–12 288,65

–12 288,65

0,00

ES

Pénzügyi ellenőrzés – késedelmes kifizetések és fizetési határidők

2012

Késedelmes kifizetések

EGYSZERI

EUR

– 226 009,53

– 226 009,53

0,00

ES ÖSSZESEN

EUR

–23 606 290,72

–5 035 213,86

–18 571 076,86

FI

Egyéb közvetlen támogatás – szarvasmarhafélék

2009

A csökkentések és kizárások alkalmazásának elmulasztása (az állatok a birtokontartási időszakban végzett helyszíni ellenőrzés alkalmával nem voltak a helyszínen)

EGYSZERI

EUR

–2 455,57

0,00

–2 455,57

FI

Egyéb közvetlen támogatás – az 1782/2003/EK rendelet 69. cikke – csak juh és szarvasmarha

2009

A csökkentések és kizárások alkalmazásának elmulasztása (támogatásra elvileg jogosult állatok, füljelző nélküli állatok)

EGYSZERI

EUR

–85 467,41

0,00

–85 467,41

FI

Egyéb közvetlen támogatás – szarvasmarhafélék

2010

A csökkentések és kizárások alkalmazásának elmulasztása (az állatok a birtokontartási időszakban végzett helyszíni ellenőrzés alkalmával nem voltak a helyszínen)

EGYSZERI

EUR

–4 103,67

0,00

–4 103,67

FI

Egyéb közvetlen támogatás – az 1782/2003/EK rendelet 69. cikke – csak juh és szarvasmarha

2010

A csökkentések és kizárások alkalmazásának elmulasztása (támogatásra elvileg jogosult állatok, füljelző nélküli állatok)

EGYSZERI

EUR

– 130 869,20

0,00

– 130 869,20

FI

Egyéb közvetlen támogatás – a 73/2009/EK rendelet 68–72. cikke

2011

A csökkentések és kizárások alkalmazásának elmulasztása (támogatásra elvileg jogosult állatok, füljelző nélküli állatok)

EGYSZERI

EUR

–87 599,21

0,00

–87 599,21

FI

Pénzügyi ellenőrzés – túllépés

2012

Felső határok túllépése

EGYSZERI

EUR

–73 951,98

–73 951,98

0,00

FI ÖSSZESEN

EUR

– 384 447,04

–73 951,98

– 310 495,06

FR

Gyümölcs- és zöldségfélék – őszibarack- és körtefeldolgozás

2007

A termelői szervezetek tagjai technikai eszközökkel való ellátásának hiányosságai

ÁTALÁNY

10,00 %

EUR

–28 022,33

0,00

–28 022,33

FR

Gyümölcs- és zöldségfélék – paradicsomfeldolgozás

2007

A termelői szervezetek tagjai technikai eszközökkel való ellátásának hiányosságai

ÁTALÁNY

10,00 %

EUR

–38 019,88

0,00

–38 019,88

FR

Gyümölcs- és zöldségfélék – dió

2007

A termelői szervezetek tagjai technikai eszközökkel való ellátásának hiányosságai

EGYSZERI

EUR

–14 675,50

0,00

–14 675,50

FR

Gyümölcs- és zöldségfélék – operatív programok

2007

A termelői szervezetek tagjai technikai eszközökkel való ellátásának hiányosságai

EGYSZERI

EUR

–10 143 429,40

–4 402 146,54

–5 741 282,86

FR

Gyümölcs- és zöldségfélék – kivonások

2007

A termelői szervezetek tagjai technikai eszközökkel való ellátásának hiányosságai

EGYSZERI

EUR

– 254 741,35

0,00

– 254 741,35

FR

Gyümölcs- és zöldségfélék – operatív programok

2008

A termelői szervezetek tagjai technikai eszközökkel való ellátásának hiányosságai

EGYSZERI

EUR

–7 013 519,75

–2 358 665,31

–4 654 854,44

FR

Gyümölcs- és zöldségfélék – operatív programok

2009

A termelői szervezetek tagjai technikai eszközökkel való ellátásának hiányosságai

EGYSZERI

EUR

–93 897,24

0,00

–93 897,24

FR

Gyümölcs- és zöldségfélék – operatív programok

2010

A termelői szervezetek tagjai technikai eszközökkel való ellátásának hiányosságai

EGYSZERI

EUR

–83 200,09

0,00

–83 200,09

FR

Gyümölcs- és zöldségfélék – operatív programok

2011

A termelői szervezetek tagjai technikai eszközökkel való ellátásának hiányosságai

EGYSZERI

EUR

–30 320,94

0,00

–30 320,94

FR

Kölcsönös megfeleltetés

2008

A jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó két előírás meghatározásának elmulasztása, egyes jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények hibás ellenőrzése, valamint a csökkentések halmozódása a 2007. igénylési évben

ÁTALÁNY

5,00 %

EUR

–40 391 474,89

–11 821,04

–40 379 653,85

FR

Kölcsönös megfeleltetés

2008

Enyhe szankciórendszer és késedelmes értesítések a 2007. igénylési évben

EGYSZERI

EUR

–11 039 706,01

–55 198,55

–10 984 507,46

FR

Kölcsönös megfeleltetés

2009

Egyes jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények hibás ellenőrzése a 2009. igénylési évben

ÁTALÁNY

2,00 %

EUR

– 157 245,53

0,00

– 157 245,53

FR

Kölcsönös megfeleltetés

2009

A jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó két előírás meghatározásának elmulasztása, egyes jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények hibás ellenőrzése, valamint a csökkentések halmozódása a 2007. igénylési évben

ÁTALÁNY

5,00 %

EUR

–9 493,60

–0,28

–9 493,32

FR

Kölcsönös megfeleltetés

2009

A jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó két előírás meghatározásának elmulasztása, egyes jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények hibás ellenőrzése, valamint a csökkentések halmozódása a 2008. igénylési évben

ÁTALÁNY

5,00 %

EUR

–40 818 770,14

–10 787,66

–40 807 982,48

FR

Kölcsönös megfeleltetés

2009

Enyhe szankciórendszer és késedelmes értesítések a 2008. igénylési évben

EGYSZERI

EUR

–13 381 038,70

–66 906,21

–13 314 132,49

FR

Kölcsönös megfeleltetés

2010

Egyes jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények hibás ellenőrzése a 2009. igénylési évben

ÁTALÁNY

2,00 %

EUR

–26 673,71

0,00

–26 673,71

FR

Kölcsönös megfeleltetés

2010

Egyes jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények hibás ellenőrzése a 2009. igénylési évben

ÁTALÁNY

2,00 %

EUR

–16 163 000,23

–2 669,27

–16 160 330,96

FR

Kölcsönös megfeleltetés

2010

A jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó két előírás meghatározásának elmulasztása, egyes jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények hibás ellenőrzése, valamint a csökkentések halmozódása a 2007. igénylési évben

ÁTALÁNY

5,00 %

EUR

–1 689,23

0,01

–1 689,24

FR

Kölcsönös megfeleltetés

2010

A jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó két előírás meghatározásának elmulasztása, egyes jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények hibás ellenőrzése, valamint a csökkentések halmozódása a 2008. igénylési évben

ÁTALÁNY

5,00 %

EUR

–9 628,52

–0,56

–9 627,96

FR

Kölcsönös megfeleltetés

2010

Enyhe szankciórendszer, késedelmes értesítések és a csökkentések halmozódása a 2009. igénylési évben

EGYSZERI

EUR

–15 761 783,07

–31 523,60

–15 730 259,47

FR

Kölcsönös megfeleltetés

2011

Egyes jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények hibás ellenőrzése a 2009. igénylési évben

ÁTALÁNY

2,00 %

EUR

–9 551,86

– 276,81

–9 275,05

FR

Kölcsönös megfeleltetés

2011

Egyes jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények hibás ellenőrzése a 2009. igénylési évben

ÁTALÁNY

2,00 %

EUR

1 881,20

0,00

1 881,20

FR

Kölcsönös megfeleltetés

2011

A jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó két előírás meghatározásának elmulasztása, egyes jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények hibás ellenőrzése, valamint a csökkentések halmozódása a 2008. igénylési évben

ÁTALÁNY

5,00 %

EUR

–8 515,33

0,00

–8 515,33

FR

Pénzügyi ellenőrzés – késedelmes kifizetések és fizetési határidők

2012

késedelmes kifizetések

EGYSZERI

EUR

– 361 229,20

– 361 229,20

0,00

FR

Számlaelszámolás – megfelelőségi vizsgálat

2009

Hibás költségvetési elosztás: a bevételek nem kerültek elszámolásra a közösségi költségvetésben

EGYSZERI

EUR

–35 069,07

0,00

–35 069,07

FR

Számlaelszámolás – megfelelőségi vizsgálat

2009

A visszafizettetési eljárás szabálytalan vagy gondatlan lefolytatása

EGYSZERI

EUR

–21 037,96

0,00

–21 037,96

FR ÖSSZESEN

EUR

– 155 893 852,33

–7 301 225,02

– 148 592 627,31

GR

Gyümölcs- és zöldségfélék – paradicsomfeldolgozás

2007

A megfelelőségi vizsgálatok, a területek fizikai ellenőrzése, a termelők és a késztermékek adminisztratív és számviteli ellenőrzése, valamint a készletek fizikai és számviteli ellenőrzése ellenőrzésének hiányosságai

ÁTALÁNY

5,00 %

EUR

–1 241 950,67

0,00

–1 241 950,67

GR

Gyümölcs- és zöldségfélék – paradicsomfeldolgozás

2008

A megfelelőségi vizsgálatok, a területek fizikai ellenőrzése, a termelők és a késztermékek adminisztratív és számviteli ellenőrzése, valamint a készletek fizikai és számviteli ellenőrzése ellenőrzésének hiányosságai

ÁTALÁNY

10,00 %

EUR

–2 115 555,01

0,00

–2 115 555,01

GR

Gyümölcs- és zöldségfélék – paradicsomfeldolgozás

2009

A megfelelőségi vizsgálatok, a területek fizikai ellenőrzése, a termelők és a késztermékek adminisztratív és számviteli ellenőrzése, valamint a készletek fizikai és számviteli ellenőrzése ellenőrzésének hiányosságai

ÁTALÁNY

10,00 %

EUR

–3 219,00

0,00

–3 219,00

GR

Egyéb közvetlen támogatás – az 1782/2003/EK rendelet 69. cikke – csak juh és szarvasmarha

2009

Szarvasmarhák, 69. cikk: A szankciórendszer és a felügyeleti ellenőrzések hiányosságai a 2008. igénylési évben

ÁTALÁNY

2,00 %

EUR

– 162 625,79

– 325,25

– 162 300,54

GR

Egyéb közvetlen támogatás – az 1782/2003/EK rendelet 69. cikke – csak juh és szarvasmarha

2009

Juhfélék, 69. cikk: a helyszíni ellenőrzések hiányosságai – az állatok birtokontartása nem került ellenőrzésre – 2008. igénylési év

ÁTALÁNY

5,00 %

EUR

– 589 848,52

–1 179,70

– 588 668,82

GR

Egyéb közvetlen támogatás – az 1782/2003/EK rendelet 69. cikke – csak juh és szarvasmarha

2009

Szarvasmarhák, 69. cikk – jogosulatlan kifizetések egyedi kérelmezőknek – 2009. igénylési év

EGYSZERI

EUR

–49 324,00

– 986,48

–48 337,52

GR

Egyéb közvetlen támogatás – az 1782/2003/EK rendelet 69. cikke – csak juh és szarvasmarha

2010

Szarvasmarhák, 69. cikk: A szankciórendszer és a felügyeleti ellenőrzések hiányosságai a 2009. igénylési évben

ÁTALÁNY

2,00 %

EUR

– 159 662,41

– 660,12

– 159 002,29

GR

Egyéb közvetlen támogatás – az 1782/2003/EK rendelet 69. cikke – csak juh és szarvasmarha

2010

Juhfélék, 69. cikk: a helyszíni ellenőrzések hiányosságai – az állatok birtokontartása nem került ellenőrzésre – 2009. igénylési év

ÁTALÁNY

5,00 %

EUR

– 626 203,65

–29 339,23

– 596 864,42

GR

Egyéb közvetlen támogatás – az 1782/2003/EK rendelet 69. cikke – csak juh és szarvasmarha

2011

Juhfélék, 69. cikk: a helyszíni ellenőrzések hiányosságai – az állatok birtokontartása nem került ellenőrzésre – 2009. igénylési év

ÁTALÁNY

5,00 %

EUR

2 003,17

0,00

2 003,17

GR

Jogosultságok

2008

A takarmánytermő terület beszámításának elmulasztása 2006-ban – szokásos jogosultságok

ÁTALÁNY

5,00 %

EUR

–7 020 040,97

–7 020 040,97

0,00

GR

Jogosultságok

2008

A takarmánytermő terület beszámításának elmulasztása 2006-ban – speciális jogosultságok

ÁTALÁNY

5,00 %

EUR

–3 982 096,46

0,00

–3 982 096,46

GR

Jogosultságok

2008

A nemzeti tartalékra vonatkozó feltételek alapján helytelenül kiutalt összegek 2006-ban

ÁTALÁNY

10,00 %

EUR

–9 935 755,68

–4 967 877,84

–4 967 877,84

GR

Jogosultságok

2008

A nemzeti tartalékból támogatásra nem jogosult alanyok 2007-ben

EGYSZERI

EUR

– 524 628,25

0,00

– 524 628,25

GR

Jogosultságok

2008

A jogosultságok regionális átlagának helytelen számítása 2007-ben

EGYSZERI

EUR

– 674 004,06

0,00

– 674 004,06

GR

Jogosultságok

2008

A jogosultságok regionális átlagának helytelen számítása 2006-ban

EGYSZERI

EUR

–2 786 983,22

0,00

–2 786 983,22

GR

Jogosultságok

2008

A speciális támogatási jogosultságok részleges aktiválása

EGYSZERI

EUR

–1 482 230,85

0,00

–1 482 230,85

GR

Jogosultságok

2008

Az AA/2007/007/GR sz. vizsgálat szerinti korrekcióból eredő átfedés miatti visszatérítés

EGYSZERI

EUR

0,00

– 199 280,78

199 280,78

GR

Jogosultságok

2009

A takarmánytermő terület beszámításának elmulasztása 2006-ban – szokásos jogosultságok

ÁTALÁNY

5,00 %

EUR

–7 017 232,96

0,00

–7 017 232,96

GR

Jogosultságok

2009

A takarmánytermő terület beszámításának elmulasztása 2006-ban – speciális jogosultságok

ÁTALÁNY

5,00 %

EUR

–3 947 400,93

0,00

–3 947 400,93

GR

Jogosultságok

2009

A nemzeti tartalékra vonatkozó feltételek alapján helytelenül kiutalt összegek 2006-ban

ÁTALÁNY

10,00 %

EUR

–9 739 243,02

0,00

–9 739 243,02

GR

Jogosultságok

2009

A nemzeti tartalékból támogatásra nem jogosult alanyok 2007-ben

EGYSZERI

EUR

– 396 672,82

0,00

– 396 672,82

GR

Jogosultságok

2009

A jogosultságok regionális átlagának helytelen számítása 2007-ben

EGYSZERI

EUR

– 599 310,06

0,00

– 599 310,06

GR

Jogosultságok

2009

A jogosultságok regionális átlagának helytelen számítása 2006-ban

EGYSZERI

EUR

–2 730 858,30

0,00

–2 730 858,30

GR

Jogosultságok

2009

A speciális támogatási jogosultságok részleges aktiválása

EGYSZERI

EUR

–1 847 858,89

0,00

–1 847 858,89

GR

Jogosultságok

2010

A takarmánytermő terület beszámításának elmulasztása 2006-ban – szokásos jogosultságok

ÁTALÁNY

5,00 %

EUR

–7 020 040,97

0,00

–7 020 040,97

GR

Jogosultságok

2010

A takarmánytermő terület beszámításának elmulasztása 2006-ban – speciális jogosultságok

ÁTALÁNY

5,00 %

EUR

–3 885 929,66

0,00

–3 885 929,66

GR

Jogosultságok

2010

A nemzeti tartalékra vonatkozó feltételek alapján helytelenül kiutalt összegek 2006-ban

ÁTALÁNY

10,00 %

EUR

–9 691 976,36

0,00

–9 691 976,36

GR

Jogosultságok

2010

A nemzeti tartalékból támogatásra nem jogosult alanyok 2007-ben

EGYSZERI

EUR

– 365 638,75

0,00

– 365 638,75

GR

Jogosultságok

2010

A jogosultságok regionális átlagának helytelen számítása 2007-ben

EGYSZERI

EUR

– 565 616,36

0,00

– 565 616,36

GR

Jogosultságok

2010

A jogosultságok regionális átlagának helytelen számítása 2006-ban

EGYSZERI

EUR

–2 716 046,60

0,00

–2 716 046,60

GR

Jogosultságok

2010

A speciális támogatási jogosultságok részleges aktiválása

EGYSZERI

EUR

–1 884 218,70

0,00

–1 884 218,70

GR

Kölcsönös megfeleltetés

2007

A kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó ellenőrzési rendszer hiányosságai a 2006. igénylési évben

ÁTALÁNY

5,00 %

EUR

–5 325 926,19

– 484 087,90

–4 841 838,29

GR

Kölcsönös megfeleltetés

2008

A kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó ellenőrzési rendszer hiányosságai a 2006. igénylési évben

ÁTALÁNY

5,00 %

EUR

–29 319,70

–46,06

–29 273,64

GR

Kölcsönös megfeleltetés

2008

A kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó ellenőrzési rendszer hiányosságai a 2007. igénylési évben

ÁTALÁNY

5,00 %

EUR

–11 421 885,77

– 624 482,52

–10 797 403,25

GR

Kölcsönös megfeleltetés

2009

A kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó ellenőrzési rendszer hiányosságai a 2008. igénylési évben

ÁTALÁNY

2,00 %

EUR

–4 936 572,90

–55 807,14

–4 880 765,76

GR

Kölcsönös megfeleltetés

2009

A kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó ellenőrzési rendszer hiányosságai a 2006. igénylési évben

ÁTALÁNY

5,00 %

EUR

–20 694,01

–14 620,62

–6 073,39

GR

Kölcsönös megfeleltetés

2009

A kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó ellenőrzési rendszer hiányosságai a 2007. igénylési évben

ÁTALÁNY

5,00 %

EUR

– 107 029,89

–14 138,96

–92 890,93

GR

Kölcsönös megfeleltetés

2010

A kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó ellenőrzési rendszer hiányosságai a 2008. igénylési évben

ÁTALÁNY

2,00 %

EUR

– 547,38

– 751,51

204,13

GR

Kölcsönös megfeleltetés

2010

A kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó ellenőrzési rendszer hiányosságai a 2007. igénylési évben

ÁTALÁNY

5,00 %

EUR

–57,69

0,00

–57,69

GR

Tejágazat – kvóta

2008

A tejre kivetett illeték kiigazítása

EGYSZERI

EUR

347,11

347,11

0,00

GR

Pénzügyi ellenőrzés – túllépés

2008

A pénzügyi felső határok túllépése

EGYSZERI

EUR

– 737 200,95

– 825 060,11

87 859,16

GR

Pénzügyi ellenőrzés – késedelmes kifizetések és fizetési határidők

2008

A fizetési határidők túllépése

EGYSZERI

EUR

– 174 948,49

– 174 948,49

0,00

GR

Pénzügyi ellenőrzés – késedelmes kifizetések és fizetési határidők

2008

A fizetési határidők túllépése

EGYSZERI

EUR

–2 448 650,32

–2 448 650,32

0,00

GR ÖSSZESEN

EUR

– 108 962 655,93

–16 861 936,89

–92 100 719,04

HU

Számlaelszámolás – szabályszerűségi záróelszámolás

2011

Ismert hiba

EGYSZERI

EUR

– 336 450,00

0,00

– 336 450,00

HU

Számlaelszámolás – szabályszerűségi záróelszámolás

2011

Ismert hiba

EGYSZERI

EUR

– 781,00

0,00

– 781,00

HU ÖSSZESEN

EUR

– 337 231,00

0,00

– 337 231,00

IE

Pénzügyi ellenőrzés – túllépés

2012

A pénzügyi felső határok túllépése

EGYSZERI

EUR

–41 641,57

–41 641,57

0,00

IE ÖSSZESEN

EUR

–41 641,57

–41 641,57

0,00

LU

Termeléshez nem kötött közvetlen támogatások

2009

Utólagos visszafizettetés/nem támogatható tételek/szándékosság a 2008. igénylési évben

EGYSZERI

EUR

– 161 186,50

0,00

– 161 186,50

LU

Termeléshez nem kötött közvetlen támogatások

2010

Utólagos visszafizettetés/nem támogatható tételek/szándékosság a 2009. igénylési évben

EGYSZERI

EUR

–12 003,27

0,00

–12 003,27

LU

Termeléshez nem kötött közvetlen támogatások

2011

Utólagos visszafizettetés/nem támogatható tételek/szándékosság a 2010. igénylési évben

EGYSZERI

EUR

–15 096,97

0,00

–15 096,97

LU

Pénzügyi ellenőrzés – túllépés

2012

Felső határok túllépése

EGYSZERI

EUR

–2 597,78

–2 597,78

0,00

LU ÖSSZESEN

EUR

– 190 884,52

–2 597,78

– 188 286,74

LV

Pénzügyi ellenőrzés – túllépés

2012

Felső határok túllépése

EGYSZERI

EUR

–95,96

–95,96

0,00

LV ÖSSZESEN

EUR

–95,96

–95,96

0,00

NL

Egyéb közvetlen támogatások

2009

A MePaR-ellenőrzések, a helyszíni ellenőrzések és a szándékosság terén a 2008. igénylési év során tapasztalt hiányosságok

ÁTALÁNY

3,00 %

EUR

–15 979,71

0,00

–15 979,71

NL

Termeléshez nem kötött közvetlen támogatások

2009

A MePaR-ellenőrzések, a helyszíni ellenőrzések és a szándékosság terén a 2008. igénylési év során tapasztalt hiányosságok

ÁTALÁNY

3,00 %

EUR

–20 461 767,83

– 209,47

–20 461 558,36

NL

Termeléshez nem kötött közvetlen támogatások

2010

A MePaR-ellenőrzések, a helyszíni ellenőrzések és a szándékosság terén a 2008. igénylési év során tapasztalt hiányosságok

ÁTALÁNY

3,00 %

EUR

–31 702,54

0,00

–31 702,54

NL

Egyéb közvetlen támogatások

2010

A MePaR-ellenőrzések, a helyszíni ellenőrzések és a szándékosság terén a 2008. igénylési év során tapasztalt hiányosságok

ÁTALÁNY

3,00 %

EUR

–42,24

0,00

–42,24

NL

Termeléshez nem kötött közvetlen támogatások

2011

A MePaR-ellenőrzések, a helyszíni ellenőrzések és a szándékosság terén a 2008. igénylési év során tapasztalt hiányosságok

ÁTALÁNY

3,00 %

EUR

–1 678,57

0,00

–1 678,57

NL

Termeléshez nem kötött közvetlen támogatások

2010

A MePaR-GIS pontatlansága a 2009. igénylési évben

EGYSZERI

EUR

–5 047 207,00

0,00

–5 047 207,00

NL

Termeléshez nem kötött közvetlen támogatások

2011

A MePaR-GIS pontatlansága a 2010. igénylési évben

EGYSZERI

EUR

– 750 000,00

0,00

– 750 000,00

NL

Pénzügyi ellenőrzés – késedelmes kifizetések és fizetési határidők

2012

Késedelmes kifizetések

EGYSZERI

EUR

–33 831,72

–33 831,72

0,00

NL

Pénzügyi ellenőrzés – késedelmes kifizetések és fizetési határidők

2012

Késedelmes kifizetések

EGYSZERI

EUR

–91 159,06

–91 159,06

0,00

NL

Szabálytalanságok

2007

A kamat feltüntetésének elmulasztása a III. mellékletnek a 2006. pénzügyi évre vonatkozó táblázatában

EGYSZERI

EUR

–4 890 879,11

0,00

–4 890 879,11

NL

Szabálytalanságok

2009

A kamat feltüntetésének elmulasztása a III. mellékletnek a 2007. pénzügyi évre vonatkozó táblázatában

EGYSZERI

EUR

–5 346,88

0,00

–5 346,88

NL

Szabálytalanságok

2009

A kamat feltüntetésének elmulasztása a III. mellékletnek a 2008. pénzügyi évre vonatkozó táblázatában

EGYSZERI

EUR

–10 459,54

0,00

–10 459,54

NL

Szabálytalanságok

2010

A kamat feltüntetésének elmulasztása a III. mellékletnek a 2009. pénzügyi évre vonatkozó táblázatában

EGYSZERI

EUR

– 310 112,90

0,00

– 310 112,90

NL

Szabálytalanságok

2011

A 2006–2009 pénzügyi években visszafizettetett összegekre fel nem számított kamat

EGYSZERI

EUR

–60 779,00

0,00

–60 779,00

NL ÖSSZESEN

EUR

–31 710 946,10

– 125 200,25

–31 585 745,85

RO

Pénzügyi ellenőrzés – késedelmes kifizetések és fizetési határidők

2012

Késedelmes kifizetések

EGYSZERI

EUR

–65 967,69

–65 967,69

0,00

RO ÖSSZESEN

EUR

–65 967,69

–65 967,69

0,00

SE

Pénzügyi ellenőrzés – túllépés

2012

Felső határok túllépése

EGYSZERI

EUR

–24 704,47

–24 704,47

0,00

SE ÖSSZESEN

EUR

–24 704,47

–24 704,47

0,00

6701 ÖSSZESEN

EUR

– 324 427 377,34

–30 378 964,35

– 294 048 412,99

KÖLTSÉGVETÉSI JOGCÍM: 05070107

PT

POSEI

2006

A T-2/11. sz. ügyben hozott ítéletből fakadó visszatérítés

EGYSZERI

EUR

239 045,63

0,00

239 045,63

PT

Egyéb közvetlen támogatás – növényi termékek (POSEI)

2007

A T-2/11. sz. ügyben hozott ítéletből fakadó visszatérítés

EGYSZERI

EUR

266 137,96

0,00

266 137,96

PT ÖSSZESEN

EUR

505 183,59

0,00

505 183,59

05070107 ÖSSZESEN

EUR

505 183,59

0,00

505 183,59

KÖLTSÉGVETÉSI JOGCÍM: 6711

AT

Vidékfejlesztés, EMVA, 2. tengely (2007–2013, területalapú intézkedések)

2007

A MePaR-GIS és a helyszíni ellenőrzések működése terén tapasztalt hiányosságok

EGYSZERI

EUR

–1 349 639,44

0,00

–1 349 639,44

AT

Vidékfejlesztés, EMVA, 2. tengely (2007–2013, területalapú intézkedések)

2008

A MePaR-GIS és a helyszíni ellenőrzések működése terén tapasztalt hiányosságok

EGYSZERI

EUR

–24 535,35

0,00

–24 535,35

AT

Vidékfejlesztés, EMVA, 2. tengely (2007–2013, területalapú intézkedések)

2009

A MePaR-GIS és a helyszíni ellenőrzések működése terén tapasztalt hiányosságok

EGYSZERI

EUR

–24 349,54

0,00

–24 349,54

AT ÖSSZESEN

EUR

–1 398 524,33

0,00

–1 398 524,33

DE

Vidékfejlesztés, EMVA, 2. tengely (2007–2013, területalapú intézkedések)

2008

A MePaR-ellenőrzések és a helyszíni ellenőrzések mérési tűréshatára terén a 2007. igénylési év során tapasztalt hiányosságok

EGYSZERI

EUR

–9 971,25

0,00

–9 971,25

DE

Vidékfejlesztés, EMVA, 2. tengely (2007–2013, területalapú intézkedések)

2009

A MePaR-ellenőrzések és a helyszíni ellenőrzések mérési tűréshatára terén a 2008. igénylési év során tapasztalt hiányosságok

EGYSZERI

EUR

–6 630,34

0,00

–6 630,34

DE

Számlaelszámolás – pénzügyi záróelszámolás

2009

Legvalószínűbb hiba

EGYSZERI

EUR

– 138 837,34

0,00

– 138 837,34

DE ÖSSZESEN

EUR

– 155 438,93

0,00

– 155 438,93

ES

Vidékfejlesztés, EMVA, 2. tengely (2007–2013, területalapú intézkedések)

2007

A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2006. igénylési évben

ÁTALÁNY

5,00 %

EUR

–11 246,42

0,00

–11 246,42

ES

Vidékfejlesztés, EMVA, 2. tengely (2007–2013, területalapú intézkedések)

2008

A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2007. igénylési évben

ÁTALÁNY

2,00 %

EUR

–65 926,15

0,00

–65 926,15

ES

Vidékfejlesztés, EMVA, 2. tengely (2007–2013, területalapú intézkedések)

2008

A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2006. igénylési évben

ÁTALÁNY

5,00 %

EUR

–46 397,27

0,00

–46 397,27

ES

Vidékfejlesztés, EMVA, 2. tengely (2007–2013, területalapú intézkedések)

2009

A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2007. igénylési évben

ÁTALÁNY

2,00 %

EUR

–3 290,19

0,00

–3 290,19

ES

Vidékfejlesztés, EMVA, 2. tengely (2007–2013, területalapú intézkedések)

2009

A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2006. igénylési évben

ÁTALÁNY

5,00 %

EUR

– 287,56

0,00

– 287,56

ES

Vidékfejlesztés, EMVA, 2. tengely (2007–2013, területalapú intézkedések)

2010

A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2007. igénylési évben

ÁTALÁNY

2,00 %

EUR

– 303,12

0,00

– 303,12

ES

Vidékfejlesztés, EMVA, 2. tengely (2007–2013, területalapú intézkedések)

2010

A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2006. igénylési évben

ÁTALÁNY

5,00 %

EUR

18,30

0,00

18,30

ES

Vidékfejlesztés, EMVA, 2. tengely (2007–2013, területalapú intézkedések)

2008

A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2007. igénylési évben

ÁTALÁNY

2,00 %

EUR

–12 901,26

0,00

–12 901,26

ES

Vidékfejlesztés, EMVA, 2. tengely (2007–2013, területalapú intézkedések)

2008

A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2008. igénylési évben

ÁTALÁNY

2,00 %

EUR

–1 720,07

0,00

–1 720,07

ES

Vidékfejlesztés, EMVA, 2. tengely (2007–2013, területalapú intézkedések)

2009

A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2007. igénylési évben

ÁTALÁNY

2,00 %

EUR

–3 376,04

0,00

–3 376,04

ES

Vidékfejlesztés, EMVA, 2. tengely (2007–2013, területalapú intézkedések)

2009

A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2008. igénylési évben

ÁTALÁNY

2,00 %

EUR

–18 020,14

0,00

–18 020,14

ES

Vidékfejlesztés, EMVA, 2. tengely (2007–2013, területalapú intézkedések)

2010

A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2007. igénylési évben

ÁTALÁNY

2,00 %

EUR

– 222,49

0,00

– 222,49

ES

Vidékfejlesztés, EMVA, 2. tengely (2007–2013, területalapú intézkedések)

2010

A helyszíni ellenőrzés hiányosságai a 2008. igénylési évben

ÁTALÁNY

2,00 %

EUR

–61,33

0,00

–61,33

ES ÖSSZESEN

EUR

– 163 733,74

0,00

– 163 733,74

FI

Vidékfejlesztés, EMVA, 1. + 3. tengely – beruházásra irányuló intézkedések (2007–2013)

2009

A költségek indokoltságának hibás ellenőrzése

ÁTALÁNY

10,00 %

EUR

– 504,30

– 504,30

0,00

FI

Vidékfejlesztés, EMVA, 1. + 3. tengely – beruházásra irányuló intézkedések (2007–2013)

2009

Az 1974/2006/EK rendelet 55. cikkének való megfelelés hiánya

EGYSZERI

EUR

–32 799,76

0,00

–32 799,76

FI

Vidékfejlesztés, EMVA, 1. + 3. tengely – beruházásra irányuló intézkedések (2007–2013)

2010

A költségek indokoltságának hibás ellenőrzése

ÁTALÁNY

10,00 %

EUR

–4 953,65

–4 953,65

0,00

FI

Vidékfejlesztés, EMVA, 1. + 3. tengely – beruházásra irányuló intézkedések (2007–2013)

2010

Az 1974/2006/EK rendelet 55. cikkének való megfelelés hiánya

EGYSZERI

EUR

– 255 575,05

0,00

– 255 575,05

FI

Vidékfejlesztés, EMVA, 1. + 3. tengely – beruházásra irányuló intézkedések (2007–2013)

2011

A költségek indokoltságának hibás ellenőrzése

ÁTALÁNY

10,00 %

EUR

–3 752,32

–3 752,32

0,00

FI

Vidékfejlesztés, EMVA, 1. + 3. tengely – beruházásra irányuló intézkedések (2007–2013)

2011

Az 1974/2006/EK rendelet 55. cikkének való megfelelés hiánya

EGYSZERI

EUR

– 301 891,12

0,00

– 301 891,12

FI

Vidékfejlesztés, EMVA, 1. + 3. tengely – beruházásra irányuló intézkedések (2007–2013)

2012

A költségek indokoltságának hibás ellenőrzése

ÁTALÁNY

10,00 %

EUR

–4 998,04

–4 998,04

0,00

FI

Vidékfejlesztés, EMVA, 1. + 3. tengely – beruházásra irányuló intézkedések (2007–2013)

2012

Az 1974/2006/EK rendelet 55. cikkének való megfelelés hiánya

EGYSZERI

EUR

– 337 561,65

0,00

– 337 561,65

FI ÖSSZESEN

EUR

– 942 035,89

–14 208,31

– 927 827,58

FR

Kölcsönös megfeleltetés

2008

A jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó két előírás meghatározásának elmulasztása, egyes jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények hibás ellenőrzése, valamint a csökkentések halmozódása a 2007. igénylési évben

ÁTALÁNY

5,00 %

EUR

– 900 274,20

– 105 512,31

– 794 761,89

FR

Kölcsönös megfeleltetés

2008

A jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó két előírás meghatározásának elmulasztása, egyes jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények hibás ellenőrzése, valamint a csökkentések halmozódása a 2008. igénylési évben

ÁTALÁNY

5,00 %

EUR

–1 375 559,77

0,00

–1 375 559,77

FR

Kölcsönös megfeleltetés

2009

Egyes jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények hibás ellenőrzése a 2009. igénylési évben

ÁTALÁNY

2,00 %

EUR

– 597 967,90

0,00

– 597 967,90

FR

Kölcsönös megfeleltetés

2009

A jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó két előírás meghatározásának elmulasztása, egyes jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények hibás ellenőrzése, valamint a csökkentések halmozódása a 2007. igénylési évben

ÁTALÁNY

5,00 %

EUR

–13 298,28

0,00

–13 298,28

FR

Kölcsönös megfeleltetés

2009

A jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó két előírás meghatározásának elmulasztása, egyes jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények hibás ellenőrzése, valamint a csökkentések halmozódása a 2008. igénylési évben

ÁTALÁNY

5,00 %

EUR

– 840 454,15

–39 517,83

– 800 936,32

FR

Kölcsönös megfeleltetés

2010

Egyes jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények hibás ellenőrzése a 2009. igénylési évben

ÁTALÁNY

2,00 %

EUR

– 293 991,73

0,00

– 293 991,73

FR

Kölcsönös megfeleltetés

2010

A jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó két előírás meghatározásának elmulasztása, egyes jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények hibás ellenőrzése, valamint a csökkentések halmozódása a 2007. igénylési évben

ÁTALÁNY

5,00 %

EUR

–9 888,16

0,00

–9 888,16

FR

Kölcsönös megfeleltetés

2010

A jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó két előírás meghatározásának elmulasztása, egyes jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények hibás ellenőrzése, valamint a csökkentések halmozódása a 2008. igénylési évben

ÁTALÁNY

5,00 %

EUR

–7 095,86

0,00

–7 095,86

FR

Kölcsönös megfeleltetés

2011

Egyes jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények hibás ellenőrzése a 2009. igénylési évben

ÁTALÁNY

2,00 %

EUR

–1 266,06

0,00

–1 266,06

FR

Kölcsönös megfeleltetés

2011

A jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó két előírás meghatározásának elmulasztása, egyes jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények hibás ellenőrzése, valamint a csökkentések halmozódása a 2008. igénylési évben

ÁTALÁNY

5,00 %

EUR

–2 174,86

0,00

–2 174,86

FR

Számlaelszámolás – megfelelőségi vizsgálat

2009

A visszafizettetési eljárás szabálytalan vagy gondatlan lefolytatása

EGYSZERI

EUR

–4 751,99

0,00

–4 751,99

FR ÖSSZESEN

EUR

–4 046 722,96

– 145 030,14

–3 901 692,82

GR

Kölcsönös megfeleltetés

2010

A kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó ellenőrzési rendszer hiányosságai a 2008. igénylési évben

ÁTALÁNY

2,00 %

EUR

– 201 962,44

0,00

– 201 962,44

GR

Kölcsönös megfeleltetés

2010

A kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó ellenőrzési rendszer hiányosságai a 2007. igénylési évben

ÁTALÁNY

5,00 %

EUR

– 186 826,13

0,00

– 186 826,13

GR ÖSSZESEN

EUR

– 388 788,57

0,00

– 388 788,57

LU

Vidékfejlesztés, EMVA, 2. tengely (2007–2013, területalapú intézkedések)

2009

Utólagos visszafizettetés/nem támogatható tételek/szándékosság a 2008. igénylési évben

EGYSZERI

EUR

–24 894,97

0,00

–24 894,97

LU

Vidékfejlesztés, EMVA, 2. tengely (2007–2013, területalapú intézkedések)

2010

Utólagos visszafizettetés/nem támogatható tételek/szándékosság a 2009. igénylési évben

EGYSZERI

EUR

–2 068,61

0,00

–2 068,61

LU

Vidékfejlesztés, EMVA, 2. tengely (2007–2013, területalapú intézkedések)

2011

Utólagos visszafizettetés/nem támogatható tételek/szándékosság a 2010. igénylési évben

EGYSZERI

EUR

–2 293,52

0,00

–2 293,52

LU ÖSSZESEN

EUR

–29 257,10

0,00

–29 257,10

NL

Vidékfejlesztés, EMVA, 2. tengely (2007–2013, területalapú intézkedések)

2009

A MePaR-ellenőrzések, a helyszíni ellenőrzések és a szándékosság terén a 2008. igénylési év során tapasztalt hiányosságok

EGYSZERI

EUR

–3 816 688,00

– 183 660,73

–3 633 027,27

NL ÖSSZESEN

EUR

–3 816 688,00

– 183 660,73

–3 633 027,27

6711 ÖSSZESEN

EUR

–10 941 189,52

– 342 899,18

–10 598 290,34

---

| 17.12.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 338/102 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 338/102

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2013. december 13.)

az egyes tagállamokban előforduló klasszikus sertéspestissel kapcsolatos járványügyi intézkedésekről

(az értesítés a C(2013) 8667. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2013/764/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a belső piac megvalósításának céljával a Közösségen belüli kereskedelemben alkalmazható állat-egészségügyi ellenőrzésekről szóló, 1989. december 11-i 89/662/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az egyes élőállatok és állati termékek Közösségen belüli kereskedelmében a belső piac megvalósításának céljával alkalmazandó állat-egészségügyi és tenyésztéstechnikai ellenőrzésekről szóló, 1990. június 26-i 90/425/EGK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 10. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2001/89/EK tanácsi irányelv (3) bevezeti a klasszikus sertéspestis elleni védekezésre irányuló uniós minimumintézkedéseket, többek között a szóban forgó járvány kitörése esetén alkalmazandó intézkedéseket. Az intézkedések között szerepel a tagállamok által a sertéspestis vaddisznóállományban történő felszámolására készített tervek végrehajtása és bizonyos esetekben a vaddisznók sürgősségi vakcinázása. |
| --- | --- |

(1)

A 2001/89/EK tanácsi irányelv (3) bevezeti a klasszikus sertéspestis elleni védekezésre irányuló uniós minimumintézkedéseket, többek között a szóban forgó járvány kitörése esetén alkalmazandó intézkedéseket. Az intézkedések között szerepel a tagállamok által a sertéspestis vaddisznóállományban történő felszámolására készített tervek végrehajtása és bizonyos esetekben a vaddisznók sürgősségi vakcinázása.

| (2) | A 2001/89/EK irányelvben előírt intézkedéseket a 2008/855/EK bizottsági határozat (4) hajtotta végre, amelyet annak következtében fogadtak el, hogy egyes tagállamokban klasszikus sertéspestises megbetegedések fordultak elő. A betegségnek az Unió más területeire való átterjedését megakadályozandó, a határozat sertéspestisre vonatkozó járványügyi intézkedéseket állapít meg az említett tagállamok azon területeire vonatkozóan, ahol a vaddisznóállomány hordozza a betegséget. Az intézkedések által érintett tagállamok, illetve azok területeinek felsorolását az említett határozat melléklete tartalmazza. |
| --- | --- |

(2)

A 2001/89/EK irányelvben előírt intézkedéseket a 2008/855/EK bizottsági határozat (4) hajtotta végre, amelyet annak következtében fogadtak el, hogy egyes tagállamokban klasszikus sertéspestises megbetegedések fordultak elő. A betegségnek az Unió más területeire való átterjedését megakadályozandó, a határozat sertéspestisre vonatkozó járványügyi intézkedéseket állapít meg az említett tagállamok azon területeire vonatkozóan, ahol a vaddisznóállomány hordozza a betegséget. Az intézkedések által érintett tagállamok, illetve azok területeinek felsorolását az említett határozat melléklete tartalmazza.

| (3) | A 2008/855/EK határozatot az Unióban a klasszikus sertéspestissel összefüggő, változó járványügyi helyzet függvényében több alkalommal is módosították. Az utóbbi években az Unióban jelentősen javult a járványügyi helyzet, és jelenleg már csak kevés olyan területet lehet meghatározni, amelyek a klasszikus sertéspestis tekintetében konkrét közös kockázatokhoz kapcsolódó sajátos problémákkal küzdenek. |
| --- | --- |

(3)

A 2008/855/EK határozatot az Unióban a klasszikus sertéspestissel összefüggő, változó járványügyi helyzet függvényében több alkalommal is módosították. Az utóbbi években az Unióban jelentősen javult a járványügyi helyzet, és jelenleg már csak kevés olyan területet lehet meghatározni, amelyek a klasszikus sertéspestis tekintetében konkrét közös kockázatokhoz kapcsolódó sajátos problémákkal küzdenek.

| (4) | Indokolt egy olyan jegyzék létrehozása, amely a tagállamok azon területeit tartalmazza, ahol a klasszikus sertéspestist illetően a járványügyi helyzet a sertéstartó gazdaságokban általában kedvező, és a helyzet a vaddisznóállomány vonatkozásában is javul. |
| --- | --- |

(4)

Indokolt egy olyan jegyzék létrehozása, amely a tagállamok azon területeit tartalmazza, ahol a klasszikus sertéspestist illetően a járványügyi helyzet a sertéstartó gazdaságokban általában kedvező, és a helyzet a vaddisznóállomány vonatkozásában is javul.

| (5) | Ami a kockázatot illeti, általános szabályként célszerű megtiltani az élő sertéseknek és azok spermájának, petesejtjeinek és embrióinak kivitelét a felsorolt területekről, tekintve, hogy az élő sertéseknek és azok spermájának, petesejtjeinek és embrióinak kivitele a fertőzött területekről vagy a bizonytalan járványügyi helyzetet jelentő területekről nagyobb kockázatot jelent, mint a friss sertéshús, az előkészített sertéshús és a sertéshúsból készült húskészítmény kivitele. Mindazonáltal indokolt rendelkezni arról, hogy – a fentiektől eltérve – milyen feltételek mellett lehet élő sertéseket ugyanabban a tagállamban a felsorolt területeken kívül található vágóhidakra vagy gazdaságokba szállítani. |
| --- | --- |

(5)

Ami a kockázatot illeti, általános szabályként célszerű megtiltani az élő sertéseknek és azok spermájának, petesejtjeinek és embrióinak kivitelét a felsorolt területekről, tekintve, hogy az élő sertéseknek és azok spermájának, petesejtjeinek és embrióinak kivitele a fertőzött területekről vagy a bizonytalan járványügyi helyzetet jelentő területekről nagyobb kockázatot jelent, mint a friss sertéshús, az előkészített sertéshús és a sertéshúsból készült húskészítmény kivitele. Mindazonáltal indokolt rendelkezni arról, hogy – a fentiektől eltérve – milyen feltételek mellett lehet élő sertéseket ugyanabban a tagállamban a felsorolt területeken kívül található vágóhidakra vagy gazdaságokba szállítani.

| (6) | Továbbá a klasszikus sertéspestisnek az Unió más területeire való átterjedését megakadályozandó, indokolt meghatározott feltételekhez kötni a felsorolt területeken található gazdaságokban tartott sertések friss húsának, valamint a részben vagy teljes egészében abból készült előkészített húsnak és húskészítményeknek a kiszállítását. Különösen az olyan sertéshúst, előkészített húsokat és húskészítményeket, amelyek nem a klasszikus sertéspestis megelőzésére irányuló egyes kiegészítő feltételeknek megfelelő gazdaságokban tartott sertésekből származnak, vagy amelyeken nem végeznek a 2002/99/EK tanácsi irányelv (5) 4. cikke szerint a klasszikus sertéspestis veszélyét megszüntető kezelést, az ugyanazon feltételeknek meg nem felelő termékektől külön vagy más időben kell nyerni, kezelni, szállítani és raktározni, majd olyan különleges jelekkel kell ellátni, amelyek nem téveszthetők össze a 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (6) előírt azonosító jellel vagy a 854/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (7) a friss sertéshús vonatkozásában előírt állat-egészségügyi jelöléssel. |
| --- | --- |

(6)

Továbbá a klasszikus sertéspestisnek az Unió más területeire való átterjedését megakadályozandó, indokolt meghatározott feltételekhez kötni a felsorolt területeken található gazdaságokban tartott sertések friss húsának, valamint a részben vagy teljes egészében abból készült előkészített húsnak és húskészítményeknek a kiszállítását. Különösen az olyan sertéshúst, előkészített húsokat és húskészítményeket, amelyek nem a klasszikus sertéspestis megelőzésére irányuló egyes kiegészítő feltételeknek megfelelő gazdaságokban tartott sertésekből származnak, vagy amelyeken nem végeznek a 2002/99/EK tanácsi irányelv (5) 4. cikke szerint a klasszikus sertéspestis veszélyét megszüntető kezelést, az ugyanazon feltételeknek meg nem felelő termékektől külön vagy más időben kell nyerni, kezelni, szállítani és raktározni, majd olyan különleges jelekkel kell ellátni, amelyek nem téveszthetők össze a 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (6) előírt azonosító jellel vagy a 854/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (7) a friss sertéshús vonatkozásában előírt állat-egészségügyi jelöléssel.

| (7) | A 2002/99/EK irányelv 5. cikke szerint bizonyos, a bizonyítványokra vonatkozó előírásokat kell megállapítani a 2002/99/EK irányelv 4. cikke szerint kezelésen átesett, a felsorolt területeken található gazdaságokban tartott sertések friss húsának, valamint a részben vagy teljes egészében azokból készült előkészített húsnak és húskészítményeknek a kiszállítására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(7)

A 2002/99/EK irányelv 5. cikke szerint bizonyos, a bizonyítványokra vonatkozó előírásokat kell megállapítani a 2002/99/EK irányelv 4. cikke szerint kezelésen átesett, a felsorolt területeken található gazdaságokban tartott sertések friss húsának, valamint a részben vagy teljes egészében azokból készült előkészített húsnak és húskészítményeknek a kiszállítására vonatkozóan.

| (8) | A 2008/855/EK határozat többször módosult. Ezért indokolt a határozatot hatályon kívül helyezni, és ezt a határozatot a helyébe léptetni. |
| --- | --- |

(8)

A 2008/855/EK határozat többször módosult. Ezért indokolt a határozatot hatályon kívül helyezni, és ezt a határozatot a helyébe léptetni.

| (9) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(9)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Tárgy és hatály

Ez a határozat a mellékletben felsorolt tagállamokban, illetve azok területein (a továbbiakban: az érintett tagállamok) végrehajtandó járványügyi intézkedéseket ír elő a klasszikus sertéspestissel összefüggésben.

Ezt a határozatot a Bizottság által a 2001/89/EK irányelv szerint jóváhagyott, a klasszikus sertéspestis felszámolására irányuló tervek és a betegség elleni sürgősségi vakcinázási tervek sérelme nélkül kell alkalmazni.

2. cikk

Élő sertéseknek a mellékletben felsorolt területekről más tagállamba történő szállításának tilalma

(1)   Az érintett tagállam biztosítja, hogy a mellékletben felsorolt területekről ne szállítsanak élő sertést más tagállamba vagy ugyanazon tagállamon belül más területekre a mellékletben felsoroltakon kívül.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve az érintett tagállamok engedélyezhetik, hogy a mellékletben felsorolt területeken található gazdaságokban tartott élő sertéseket szállítsanak ugyanazon tagállamon belül más területekre, feltéve, hogy a mellékletben felsorolt területeken összességében kedvező a klasszikus sertéspestissel kapcsolatos helyzet, és:

| a) | a sertéseket azonnali vágás céljából közvetlenül a vágóhídra szállítják; vagy |
| --- | --- |

a)

a sertéseket azonnali vágás céljából közvetlenül a vágóhídra szállítják; vagy

| b) | a sertéseket a 4. cikk a) pontjában megállapított feltételeknek megfelelő gazdaságokban tartották. |
| --- | --- |

b)

a sertéseket a 4. cikk a) pontjában megállapított feltételeknek megfelelő gazdaságokban tartották.

3. cikk

Sertésspermát, -petesejtet és -embriót tartalmazó szállítmányoknak a mellékletben felsorolt területekről más tagállamokba való szállításának tilalma

Az érintett tagállamok biztosítják, hogy területükről ne szállítsanak más tagállamba olyan szállítmányokat, amelyek az alábbiakat tartalmazzák:

| a) | sertéssperma, kivéve, ha a sperma a 90/429/EGK tanácsi irányelv (8) 3. cikkének a) pontjában említett és e határozat mellékletében felsorolt területeken kívül található engedélyezett spermagyűjtő központban tartott sertésektől származik; |
| --- | --- |

a)

sertéssperma, kivéve, ha a sperma a 90/429/EGK tanácsi irányelv (8) 3. cikkének a) pontjában említett és e határozat mellékletében felsorolt területeken kívül található engedélyezett spermagyűjtő központban tartott sertésektől származik;

| b) | sertéspetesejt vagy -embrió, kivéve, ha a petesejt vagy az embrió a mellékletben felsorolt területeken kívül található gazdaságokban tartott sertésektől származik. |
| --- | --- |

b)

sertéspetesejt vagy -embrió, kivéve, ha a petesejt vagy az embrió a mellékletben felsorolt területeken kívül található gazdaságokban tartott sertésektől származik.

4. cikk

Friss sertéshúsnak és egyes előkészített húsoknak és húskészítményeknek a mellékletben felsorolt területekről való kiszállítása

Az érintett tagállamok gondoskodnak arról, hogy a mellékletben felsorolt területeken található gazdaságokban tartott sertések friss húsát, valamint a részben vagy teljes egészében ilyen sertések húsából készült előkészített húst vagy húskészítményeket tartalmazó szállítmányokat csak abban az esetben szállítsák más tagállamokba, ha:

vagy

| a) | a szóban forgó sertéseket olyan gazdaságokban tartották, ahol:






  — | az előző 12 hónapban nem regisztráltak klasszikus sertéspestist, és a gazdaság a 2001/89/EK irányelv szerint létrehozott védő- és megfigyelési körzeteken kívül található, |
| --- | --- | --- |

a)

a szóban forgó sertéseket olyan gazdaságokban tartották, ahol:

—

az előző 12 hónapban nem regisztráltak klasszikus sertéspestist, és a gazdaság a 2001/89/EK irányelv szerint létrehozott védő- és megfigyelési körzeteken kívül található,

| — | a sertéseket a kiszállítást megelőzően legalább 90 napig az adott gazdaságban tartották, és a vágóhídra való kiszállítást közvetlenül megelőző 30 nap során nem vittek be élő sertéseket a gazdaságba, |
| --- | --- |

—

a sertéseket a kiszállítást megelőzően legalább 90 napig az adott gazdaságban tartották, és a vágóhídra való kiszállítást közvetlenül megelőző 30 nap során nem vittek be élő sertéseket a gazdaságba,

| — | a gazdaság az illetékes hatóság által jóváhagyott biológiai védelmi tervet hajt végre, |
| --- | --- |

—

a gazdaság az illetékes hatóság által jóváhagyott biológiai védelmi tervet hajt végre,

| — | a gazdaságot legalább évente kétszer ellenőrzi az illetékes hatóság, és az ellenőrzés:






  i. | a 2002/106/EK bizottsági határozat (9) mellékletének III. fejezetében lefektetett iránymutatások szerint történik; |
| --- | --- | --- |

—

a gazdaságot legalább évente kétszer ellenőrzi az illetékes hatóság, és az ellenőrzés:

i.

a 2002/106/EK bizottsági határozat (9) mellékletének III. fejezetében lefektetett iránymutatások szerint történik;

| ii. | magában foglal egy, a 2002/106/EK határozat melléklete IV. fejezetének A. részében meghatározott ellenőrzési és mintavételi eljárások szerint történő klinikai vizsgálatot; |
| --- | --- |

ii.

magában foglal egy, a 2002/106/EK határozat melléklete IV. fejezetének A. részében meghatározott ellenőrzési és mintavételi eljárások szerint történő klinikai vizsgálatot;

| iii. | vizsgálja a 2001/89/EK irányelv 15. cikke (2) bekezdése b) pontjának második, negyedik, ötödik, hatodik és hetedik francia bekezdésében előírt intézkedések tényleges alkalmazását, és |
| --- | --- |

iii.

vizsgálja a 2001/89/EK irányelv 15. cikke (2) bekezdése b) pontjának második, negyedik, ötödik, hatodik és hetedik francia bekezdésében előírt intézkedések tényleges alkalmazását, és

| — | a gazdaságban az illetékes hatóság a 2002/106/EK határozat melléklete IV. fejezetének F.2. pontjában megállapított mintavételi eljárások szerint klasszikus sertéspestisre vonatkozó megfigyelési tervet hajt végre, és a laboratóriumi vizsgálatnak a vágóhídra történő szállítást megelőzően legalább három hónappal negatív eredménnyel kell zárulnia, vagy |
| --- | --- |

—

a gazdaságban az illetékes hatóság a 2002/106/EK határozat melléklete IV. fejezetének F.2. pontjában megállapított mintavételi eljárások szerint klasszikus sertéspestisre vonatkozó megfigyelési tervet hajt végre, és a laboratóriumi vizsgálatnak a vágóhídra történő szállítást megelőzően legalább három hónappal negatív eredménnyel kell zárulnia, vagy

| — | a gazdaságban az illetékes hatóság a 2002/106/EK határozat melléklete IV. fejezetének F.2. pontjában megállapított mintavételi eljárások szerint klasszikus sertéspestisre vonatkozó megfigyelési tervet hajt végre, és a laboratóriumi vizsgálatnak a vágóhídra történő szállítást megelőzően legalább egy évvel negatív eredménnyel kell zárulnia, továbbá a sertések vágóhídra való szállításának engedélyezése előtt hatósági állatorvos elvégezte a klasszikus sertéspestis kimutatására irányuló klinikai vizsgálatot a 2002/106/EK határozat melléklete IV. fejezete D. részének 1. és 3. pontjában meghatározott ellenőrzési és mintavételi eljárások szerint; |
| --- | --- |

—

a gazdaságban az illetékes hatóság a 2002/106/EK határozat melléklete IV. fejezetének F.2. pontjában megállapított mintavételi eljárások szerint klasszikus sertéspestisre vonatkozó megfigyelési tervet hajt végre, és a laboratóriumi vizsgálatnak a vágóhídra történő szállítást megelőzően legalább egy évvel negatív eredménnyel kell zárulnia, továbbá a sertések vágóhídra való szállításának engedélyezése előtt hatósági állatorvos elvégezte a klasszikus sertéspestis kimutatására irányuló klinikai vizsgálatot a 2002/106/EK határozat melléklete IV. fejezete D. részének 1. és 3. pontjában meghatározott ellenőrzési és mintavételi eljárások szerint;

vagy

| b) | a szóban forgó sertéshúst, előkészített húst és húskészítményeket:






  — | a 2002/99/EK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének megfelelően állítják elő és dolgozzák fel, |
| --- | --- | --- |

b)

a szóban forgó sertéshúst, előkészített húst és húskészítményeket:

—

a 2002/99/EK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének megfelelően állítják elő és dolgozzák fel,

| — | a 2002/99/EK irányelv 5. cikke szerinti állat-egészségügyi bizonyítvány kíséri, |
| --- | --- |

—

a 2002/99/EK irányelv 5. cikke szerinti állat-egészségügyi bizonyítvány kíséri,

| — | az 599/2004/EK bizottsági rendeletben (10) előírt, az Unión belüli kereskedelemhez használatos egészségügyi bizonyítvány kísér, melynek II. része a következő mondattal egészül ki:

  „Az egyes tagállamokban előforduló klasszikus sertéspestissel kapcsolatos járványügyi intézkedésekről szóló, 2013. december 13-tól 2013/764/EU bizottsági végrehajtási határozatnak (C(2013) 8667) megfelelő termék.” |
| --- | --- |

—

az 599/2004/EK bizottsági rendeletben (10) előírt, az Unión belüli kereskedelemhez használatos egészségügyi bizonyítvány kísér, melynek II. része a következő mondattal egészül ki:

„Az egyes tagállamokban előforduló klasszikus sertéspestissel kapcsolatos járványügyi intézkedésekről szóló, 2013. december 13-tól 2013/764/EU bizottsági végrehajtási határozatnak (C(2013) 8667) megfelelő termék.”

5. cikk

A különleges egészségügyi jelölés és az igazolás tekintetében a 4. cikkben felsoroltaktól eltérő, friss sertéshúsra, valamint a részben vagy teljes egészében sertéshúsból készült előkészített húsra és húskészítményekre vonatkozó előírások

Az érintett tagállamok gondoskodnak arról, hogy a 4. cikkben felsoroltaktól eltérő, friss sertéshúst, valamint a részben vagy teljes egészében sertéshúsból készült előkészített húst és húskészítményeket olyan különleges egészségügyi jelöléssel lássák el, amely nem ovális, és nem téveszthető össze az alábbiakkal:

| a) | a 853/2004/EK rendelet II. mellékletének I. szakasza által a részben vagy teljes egészében sertéshúsból készült előkészített húsra és húskészítményre előírt azonosító jelölés; és |
| --- | --- |

a)

a 853/2004/EK rendelet II. mellékletének I. szakasza által a részben vagy teljes egészében sertéshúsból készült előkészített húsra és húskészítményre előírt azonosító jelölés; és

| b) | a 854/2004/EK rendelet I. melléklete I. szakaszának III. fejezetében a friss sertéshúsra előírt egészségügyi jelölés. |
| --- | --- |

b)

a 854/2004/EK rendelet I. melléklete I. szakaszának III. fejezetében a friss sertéshúsra előírt egészségügyi jelölés.

6. cikk

A mellékletben felsorolt területeken működő gazdaságokra és szállítójárművekre vonatkozó követelmények

Az érintett tagállamok biztosítják, hogy:

| a) | a 2001/89/EK irányelv 15. cikke (2) bekezdése b) pontjának második, negyedik, ötödik, hatodik és hetedik francia bekezdésében előírt rendelkezéseket alkalmazzák az e határozat mellékletében felsorolt területeken található sertéstartó gazdaságokban; |
| --- | --- |

a)

a 2001/89/EK irányelv 15. cikke (2) bekezdése b) pontjának második, negyedik, ötödik, hatodik és hetedik francia bekezdésében előírt rendelkezéseket alkalmazzák az e határozat mellékletében felsorolt területeken található sertéstartó gazdaságokban;

| b) | a mellékletben felsorolt területeken található gazdaságokban tartott sertések szállítására használt járműveket minden egyes művelet után azonnal kitakarítsák és fertőtlenítsék, és a szállító igazolja a kitakarítás és fertőtlenítés tényét. |
| --- | --- |

b)

a mellékletben felsorolt területeken található gazdaságokban tartott sertések szállítására használt járműveket minden egyes művelet után azonnal kitakarítsák és fertőtlenítsék, és a szállító igazolja a kitakarítás és fertőtlenítés tényét.

7. cikk

Az érintett tagállamok információszolgáltatási kötelezettsége

Az érintett tagállamok az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottságon keresztül tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot a Bizottság által jóváhagyott és az 1. cikk második bekezdésében említett, a sertéspestis felszámolására készített tervekben és a betegség elleni sürgősségi vakcinázási tervekben előírt, a mellékletben felsorolt területeken végrehajtott, klasszikus sertéspestisre irányuló megfigyelés eredményeiről.

8. cikk

Megfelelés

A tagállamok módosítják a kereskedelemre vonatkozó intézkedéseiket annak érdekében, hogy azok megfeleljenek ennek a határozatnak, és megfelelő módon haladéktalanul közzéteszik az elfogadott intézkedéseket.

Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.

9. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 2008/855/EK határozat hatályát veszti.

10. cikk

Hatály

Ezt a határozatot 2017. december 31-ig kell alkalmazni.

11. cikk

Címzettek

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2013. december 13-án.

a Bizottság részéről

Tonio BORG

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 395., 1989.12.30., 13. o.

1

(2)  HL L 224., 1990.8.18., 29. o.

2

(3)  A Tanács 2001. október 23-i 2001/89/EK irányelve a klasszikus sertéspestis elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedésekről (HL L 316., 2001.12.1., 5. o.).

3

(4)  A Bizottság 2008. november 3-i 2008/855/EK határozata az egyes tagállamokban előforduló klasszikus sertéspestissel kapcsolatos járványügyi intézkedésekről (HL L 302., 2008.11.13., 19. o.).

4

(5)  A Tanács 2002. december 16-i 2002/99/EK irányelve az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek termelésére, feldolgozására, forgalmazására és behozatalára irányadó állat-egészségügyi szabályok megállapításáról (HL L 18., 2003.1.23., 11. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 29-i 853/2004/EK rendelete az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról (HL L 139., 2004.4.30., 55. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 29-i 854/2004/EK rendelete az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek hatósági ellenőrzésének megszervezésére vonatkozó különös szabályok megállapításáról (HL L 139., 2004.4.30., 206. o.).

7

(8)  A Tanács 1990. június 26-i 90/429/EGK irányelve a sertéssperma Közösségen belüli kereskedelmére és behozatalára alkalmazandó állat-egészségügyi követelmények megállapításáról (HL L 224., 1990.8.18., 62. o.).

8

(9)  A Bizottság 2002. február 1-jei 2002/106/EK határozata a klasszikus sertéspestis megállapítására szolgáló diagnosztikai eljárásokat, mintavételi módszereket és a laboratóriumi vizsgálati eredmények értékelési szempontjait megállapító diagnosztikai kézikönyv jóváhagyásáról (HL L 39., 2002.2.9., 71. o.).

9

(10)  A Bizottság 2004. március 30-i 599/2004/EK rendelete az állatok és az állati eredetű termékek Közösségen belüli kereskedelmével kapcsolatos harmonizált bizonyítványminta és ellenőrzési jelentés elfogadásáról (HL L 94., 2004.3.31., 44. o.).

10

---

MELLÉKLET

1.   Bulgária

Bulgária egész területe.

2.   Horvátország

Karlovac, Sisak-Moslavina, Slavonski Brod-Posavina és Vukovar-Srijem megyék területe.

3.   Lettország

Alūksnes megyében Pededzes és Liepnas község.

Rēzeknes megyében Pušas, Mākoņkalna és Kaunatas község.

Daugavpils megyében Dubnas, Višķu, Ambeļu, Biķernieku, Maļinovas, Naujenes, Tabores, Vecsalienas, Salienas, Skrudalienas, Demenes és Laucesas község.

Balvu megyében Vīksnas, Kubuļu, Balvu, Bērzkalnes, Lazdulejas, Briežuciema, Vectilžas, Tilžas, Krišjāņu és Bērzpils község.

Rugāju megyében Rugāju és Lazdukalna község. Viļakas megyében Žiguru, Vecumu, Kupravas, Susāju, Medņevas és Šķilbēnu község.

Baltinavas megyében Baltinavas község.

Kārsavas megyében Salnavas, Malnavas, Goliševas, Mērdzenes és Mežvidu község. Ciblas megyében Pušmucovas, Līdumnieku, Ciblas, Zvirgzdenes és Blontu község.

Ludzas megyében Ņukšu, Briģu, Isnaudas, Nirzas, Pildas, Rundēnu és Istras község.

Zilupes megyében Zaļesjes, Lauderu és Pasienes község.

Dagdas megyében Andzeļu, Ezernieku, Šķaunes, Svariņu, Bērziņu, Ķepovas, Asūnes, Dagdas, Konstantinovas és Andrupenes község.

Aglonas megyében Kastuļinas, Grāveru, Šķeltovas és Aglonas község.

Krāslavas megyében Aulejas, Kombuļu, Skaistas, Robežnieku, Indras, Piedrujas, Kalniešu, Krāslavas, Kaplavas, Ūdrīšu és Izvaltas község.

4.   Románia

Románia teljes területe.

---

| 17.12.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 338/107 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 338/107

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2013. december 13.)

a Det Norske Veritas elismerésének a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek közös szabályairól és szabványairól szóló 391/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő módosításáról

(az értesítés a C(2013) 8876. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2013/765/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek közös szabályairól és szabványairól szóló, 2009. április 23-i 391/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére és 16. cikkére,

mivel:

| (1) | A 391/2009/EK rendelet 16. cikke (1) bekezdése alapján a Bizottság ellenőrzi, hogy az említett rendelet 2. cikke c) pontjának és 4. cikke (3) bekezdésének megfelelően megadott elismerés jogosultja a szervezeten belüli azon érintett jogalany-e, amelyre e rendelet rendelkezései alkalmazandók. Ha nem ez a helyzet, a Bizottság határozatot hoz az elismerés módosítására. |
| --- | --- |

(1)

A 391/2009/EK rendelet 16. cikke (1) bekezdése alapján a Bizottság ellenőrzi, hogy az említett rendelet 2. cikke c) pontjának és 4. cikke (3) bekezdésének megfelelően megadott elismerés jogosultja a szervezeten belüli azon érintett jogalany-e, amelyre e rendelet rendelkezései alkalmazandók. Ha nem ez a helyzet, a Bizottság határozatot hoz az elismerés módosítására.

| (2) | A Det Norske Veritas és a Germanischer Lloyd szervezetek (a továbbiakban: a Felek) a 94/57/EK tanácsi irányelv (2) értelmében kaptak elismerést 1995-ben. |
| --- | --- |

(2)

A Det Norske Veritas és a Germanischer Lloyd szervezetek (a továbbiakban: a Felek) a 94/57/EK tanácsi irányelv (2) értelmében kaptak elismerést 1995-ben.

| (3) | A 391/2009/EK rendelet 15. cikke (1) bekezdése alapján a Felek az említett rendelet hatálybalépésekor megtartották meglévő elismeréseiket. |
| --- | --- |

(3)

A 391/2009/EK rendelet 15. cikke (1) bekezdése alapján a Felek az említett rendelet hatálybalépésekor megtartották meglévő elismeréseiket.

| (4) | A Det Norske Veritas legelső elismerését DNV Classification AS jogalany néven kapta; a szervezet neve később DNV AS-re változott, amely a tevékenységet nem végző DNV Group AS keretei között működött, pénzügyi ellenőrzését pedig a Norvégiában alapított Stiftelsen Det Norske Veritas (SDNV) alapítvány látta el. |
| --- | --- |

(4)

A Det Norske Veritas legelső elismerését DNV Classification AS jogalany néven kapta; a szervezet neve később DNV AS-re változott, amely a tevékenységet nem végző DNV Group AS keretei között működött, pénzügyi ellenőrzését pedig a Norvégiában alapított Stiftelsen Det Norske Veritas (SDNV) alapítvány látta el.

| (5) | A Germanischer Lloyd legelső elismerését Germanischer Lloyd AG jogalany néven kapta; a szervezetet később Germanischer Lloyd SE (GL SE) néven hozták létre, amely a tevékenységet nem végző GL Group keretei között működött, pénzügyi ellenőrzését pedig a németországi székhelyű Mayfair holding látta el. |
| --- | --- |

(5)

A Germanischer Lloyd legelső elismerését Germanischer Lloyd AG jogalany néven kapta; a szervezetet később Germanischer Lloyd SE (GL SE) néven hozták létre, amely a tevékenységet nem végző GL Group keretei között működött, pénzügyi ellenőrzését pedig a németországi székhelyű Mayfair holding látta el.

| (6) | 2013. június 10-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (3) 4. cikke szerint bejelentést kapott egy tervezett összefonódásról, amely alapján az SDNV az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében kizárólagos irányítást szerezne a GL SE felett, továbbá összevonná azt a DNV Group AS nevű leányvállalatával, melyek ezt követően a DNV GL Group AS nevet kapnák. |
| --- | --- |

(6)

2013. június 10-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (3) 4. cikke szerint bejelentést kapott egy tervezett összefonódásról, amely alapján az SDNV az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében kizárólagos irányítást szerezne a GL SE felett, továbbá összevonná azt a DNV Group AS nevű leányvállalatával, melyek ezt követően a DNV GL Group AS nevet kapnák.

| (7) | 2013. július 15-én a Bizottság az összefonódás-ellenőrzési rendelet 6. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerint határozatot fogadott el a COMP/M.6885 – SDNV/Germanischer Lloyd ügyben az összefonódás jóváhagyásáról, továbbá az összefonódást a belső piaccal történő összeegyeztethetővé nyilvánításról. |
| --- | --- |

(7)

2013. július 15-én a Bizottság az összefonódás-ellenőrzési rendelet 6. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerint határozatot fogadott el a COMP/M.6885 – SDNV/Germanischer Lloyd ügyben az összefonódás jóváhagyásáról, továbbá az összefonódást a belső piaccal történő összeegyeztethetővé nyilvánításról.

| (8) | A norvégiai székhelyű, tevékenységet nem végző DNV GL Group AS szervezet 2013. szeptember 12-én kezdte meg működését. A Felek arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy a közös működés megkezdéséig a DNV AS és a GL SE jogutódok nem szűnnek meg létezni, hanem önállóan működnek a DNV GL Group AS égisze alatt a vonatkozó jogutódlási szabályoknak, eljárásoknak és rendszereknek megfelelően. |
| --- | --- |

(8)

A norvégiai székhelyű, tevékenységet nem végző DNV GL Group AS szervezet 2013. szeptember 12-én kezdte meg működését. A Felek arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy a közös működés megkezdéséig a DNV AS és a GL SE jogutódok nem szűnnek meg létezni, hanem önállóan működnek a DNV GL Group AS égisze alatt a vonatkozó jogutódlási szabályoknak, eljárásoknak és rendszereknek megfelelően.

| (9) | A GL SE tulajdonjoga a DNV AS szervezetre szállt át, amely ezt követően a DNV GL AS nevet kapta. Ettől az időponttól kezdve, amely egyben a közös működés kezdetét is jelöli, a DNV GL AS, leányvállalataival együtt felelős minden, a 391/2009/EK rendelet hatálya alá tartozó osztályozási és tanúsítási tevékenységért. A DNV GL AS ezért anyavállalata minden olyan jogalanynak, amelyek az elismert szervezetet alkotják, továbbá amelyek számára az elismerést meg kell adni. |
| --- | --- |

(9)

A GL SE tulajdonjoga a DNV AS szervezetre szállt át, amely ezt követően a DNV GL AS nevet kapta. Ettől az időponttól kezdve, amely egyben a közös működés kezdetét is jelöli, a DNV GL AS, leányvállalataival együtt felelős minden, a 391/2009/EK rendelet hatálya alá tartozó osztályozási és tanúsítási tevékenységért. A DNV GL AS ezért anyavállalata minden olyan jogalanynak, amelyek az elismert szervezetet alkotják, továbbá amelyek számára az elismerést meg kell adni.

| (10) | Ezzel szemben a GL SE többé nem anyavállalata azon szervezetnek, amelyre a 391/2009/EK rendelet rendelkezései alkalmazandók. Ezért a szervezetnek az említett rendelet 4. cikke szerinti elismerését meg kell szüntetni. |
| --- | --- |

(10)

Ezzel szemben a GL SE többé nem anyavállalata azon szervezetnek, amelyre a 391/2009/EK rendelet rendelkezései alkalmazandók. Ezért a szervezetnek az említett rendelet 4. cikke szerinti elismerését meg kell szüntetni.

| (11) | A Felek által a Bizottságnak benyújtott információk alapján a közös működés kezdetétől a közös termelési rendszer kialakításáig a meglévő hajókat és a folyamatban lévő projekteket külön-külön kell kezelni a DNV AS és a GL SE jogutódlási szabályai, eljárásai és rendszerei alapján. A feladatokat és a rendszereket fokozatosan kell integrálni annak érdekében, hogy biztosítható legyen a 391/2009/EK rendeletben szereplő kötelezettségeknek és kritériumoknak való folyamatos megfelelés. |
| --- | --- |

(11)

A Felek által a Bizottságnak benyújtott információk alapján a közös működés kezdetétől a közös termelési rendszer kialakításáig a meglévő hajókat és a folyamatban lévő projekteket külön-külön kell kezelni a DNV AS és a GL SE jogutódlási szabályai, eljárásai és rendszerei alapján. A feladatokat és a rendszereket fokozatosan kell integrálni annak érdekében, hogy biztosítható legyen a 391/2009/EK rendeletben szereplő kötelezettségeknek és kritériumoknak való folyamatos megfelelés.

| (12) | Az e rendeletben hozott intézkedések összhangban vannak a 2099/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (4) létrehozott, a tengeri közlekedés biztonságával és a hajókról történő szennyezés megelőzésével foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(12)

Az e rendeletben hozott intézkedések összhangban vannak a 2099/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (4) létrehozott, a tengeri közlekedés biztonságával és a hajókról történő szennyezés megelőzésével foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Det Norske Veritasnak adott elismerés jogosultja e határozat hatálybalépésének napjától a DNV GL AS, amely anyavállalata minden olyan jogalanynak, amelyek a 391/2009/EK rendelet alkalmazásában az elismert szervezetet alkotják.

A GL SE tulajdonjogának a DNV GL-re történő átruházásával a Germanischer Lloyd legelső, GL SE-nek adott elismerése megszűnik.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2013. december 13-án.

a Bizottság részéről

Siim KALLAS

alelnök

---

(1)  HL L 131., 2009.5.28., 11. o.

1

(2)  A Tanács 1994. november 22-i 94/57/EK irányelve a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek, valamint a tengerhajózási igazgatás vonatkozó tevékenységeinek közös szabályairól és szabványairól (HL L 319., 1994.12.12., 20. o.).

2

(3)  A Tanács 2004. január 20-i 139/2004/EK rendelete a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről (az összefonódás-ellenőrzési rendelet) (HL L 24., 2004.1.29., 1. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002. november 5-i 2099/2002/EK rendelete a tengeri közlekedés biztonságával és a hajókról történő szennyezés megelőzésével foglalkozó bizottság (COSS) létrehozásáról, valamint a tengeri közlekedés biztonságáról és a hajókról történő szennyezés megelőzéséről szóló rendeletek módosításáról (HL L 324., 2002.11.29., 1. o.).

4

---

| 17.12.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 338/109 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 338/109

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2013. december 13.)

az állatbetegségek és zoonózisok felszámolására, az ellenük való védekezésre és figyelemmel kísérésükre irányuló egyes 2013. évi módosított programok jóváhagyásáról, a 2009-re és az azt követő évekre benyújtott éves és többéves programok jóváhagyásáról szóló 2008/897/EK határozat módosításáról, valamint a 2012/761/EU végrehajtási határozatnak az említett határozattal jóváhagyott egyes programokhoz nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulás tekintetében történő módosításáról

(az értesítés a C(2013) 8891. számú dokumentummal történt)

(2013/766/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az állat-egészségügyi kiadásokról szóló, 2009. május 25-i 2009/470/EK tanácsi határozatra (1) és különösen annak 27. cikke (5) és (6) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2009/470/EK határozat megállapítja az állatbetegségek és zoonózisok felszámolására, az ellenük való védekezésre és figyelemmel kísérésükre irányuló programokhoz nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulásra irányadó eljárásokat. |
| --- | --- |

(1)

A 2009/470/EK határozat megállapítja az állatbetegségek és zoonózisok felszámolására, az ellenük való védekezésre és figyelemmel kísérésükre irányuló programokhoz nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulásra irányadó eljárásokat.

| (2) | A 2008/341/EK bizottsági határozat (2) szerint annak érdekében, hogy a programok a 2009/470/EK határozat 27. cikkének (1) bekezdésében előírt uniós pénzügyi intézkedés értelmében elfogadásra kerüljenek, a tagállamok által a Bizottságnak benyújtott, a határozat I. mellékletében felsorolt állatbetegségek és zoonózisok felszámolására, az ellenük való védekezésre és figyelemmel kísérésükre irányuló programoknak legalább a 2008/341/EK határozat mellékletében rögzített szempontoknak meg kell felelniük. |
| --- | --- |

(2)

A 2008/341/EK bizottsági határozat (2) szerint annak érdekében, hogy a programok a 2009/470/EK határozat 27. cikkének (1) bekezdésében előírt uniós pénzügyi intézkedés értelmében elfogadásra kerüljenek, a tagállamok által a Bizottságnak benyújtott, a határozat I. mellékletében felsorolt állatbetegségek és zoonózisok felszámolására, az ellenük való védekezésre és figyelemmel kísérésükre irányuló programoknak legalább a 2008/341/EK határozat mellékletében rögzített szempontoknak meg kell felelniük.

| (3) | A 2008/897/EK bizottsági határozat (3) a 2009. január 1-jétől2013. december 31-ig terjedő időszakra jóváhagyta a Németország által a koiherpeszvírus betegség (KHV) felszámolására benyújtott programot. |
| --- | --- |

(3)

A 2008/897/EK bizottsági határozat (3) a 2009. január 1-jétől2013. december 31-ig terjedő időszakra jóváhagyta a Németország által a koiherpeszvírus betegség (KHV) felszámolására benyújtott programot.

| (4) | A 2012/761/EU bizottsági végrehajtási határozat (4) jóváhagy egyes nemzeti programokat, és a tagállamok által benyújtott minden egyes programra vonatkozóan meghatározza az uniós pénzügyi hozzájárulás mértékét és maximális összegét. |
| --- | --- |

(4)

A 2012/761/EU bizottsági végrehajtási határozat (4) jóváhagy egyes nemzeti programokat, és a tagállamok által benyújtott minden egyes programra vonatkozóan meghatározza az uniós pénzügyi hozzájárulás mértékét és maximális összegét.

| (5) | Spanyolország és Görögország a zoonózist okozó szalmonella elleni védekezésre vonatkozó módosított programot nyújtott be. Németország módosított programot nyújtott be a koiherpeszvírus betegség felszámolására. Görögország módosított programot nyújtott be a juh- és kecskebrucellózis felszámolására. Magyarország és Románia a veszettség felszámolására vonatkozó módosított programot nyújtott be. |
| --- | --- |

(5)

Spanyolország és Görögország a zoonózist okozó szalmonella elleni védekezésre vonatkozó módosított programot nyújtott be. Németország módosított programot nyújtott be a koiherpeszvírus betegség felszámolására. Görögország módosított programot nyújtott be a juh- és kecskebrucellózis felszámolására. Magyarország és Románia a veszettség felszámolására vonatkozó módosított programot nyújtott be.

| (6) | A Bizottság mind állat-egészségügyi, mind pénzügyi szempontból megvizsgálta az említett módosított programokat. A programok megfelelnek a vonatkozó uniós állat-egészségügyi jogszabályoknak, különösen a 2008/341/EK határozat mellékletében szereplő kritériumoknak. A terveket ezért indokolt jóváhagyni. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság mind állat-egészségügyi, mind pénzügyi szempontból megvizsgálta az említett módosított programokat. A programok megfelelnek a vonatkozó uniós állat-egészségügyi jogszabályoknak, különösen a 2008/341/EK határozat mellékletében szereplő kritériumoknak. A terveket ezért indokolt jóváhagyni.

| (7) | A Bizottság továbbá értékelte a tagállamok által a 2009/470/EK határozat 27. cikkének (7) bekezdése értelmében benyújtott, az említett programok finanszírozásával kapcsolatban felmerült kiadásokról szóló időközi technikai és pénzügyi jelentéseket. A vizsgálat eredményei azt mutatják, hogy egyes tagállamok nem fogják kihasználni a 2013-ra szóló teljes keretüket, miközben más tagállamok kiadásai túllépik majd a számukra allokált összeget. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság továbbá értékelte a tagállamok által a 2009/470/EK határozat 27. cikkének (7) bekezdése értelmében benyújtott, az említett programok finanszírozásával kapcsolatban felmerült kiadásokról szóló időközi technikai és pénzügyi jelentéseket. A vizsgálat eredményei azt mutatják, hogy egyes tagállamok nem fogják kihasználni a 2013-ra szóló teljes keretüket, miközben más tagállamok kiadásai túllépik majd a számukra allokált összeget.

| (8) | Ezért egyes nemzeti programok esetében ki kell igazítani az uniós pénzügyi hozzájárulást. Az előirányzott források optimális felhasználása érdekében helyénvaló újraelosztani az olyan nemzeti programok számára megítélt támogatást, amelyek nem fogják azt teljes egészében felhasználni, és a fennmaradó összeget odaítélni olyan nemzeti programoknak, amelyek a tagállamban fellépő előre nem látható állat-egészségügyi helyzet következtében várhatóan túllépik majd a számukra megállapított összeget. Az újraelosztásnak az érintett tagállamok ténylegesen felmerülő kiadásaira vonatkozó legfrissebb információkon kell alapulnia. |
| --- | --- |

(8)

Ezért egyes nemzeti programok esetében ki kell igazítani az uniós pénzügyi hozzájárulást. Az előirányzott források optimális felhasználása érdekében helyénvaló újraelosztani az olyan nemzeti programok számára megítélt támogatást, amelyek nem fogják azt teljes egészében felhasználni, és a fennmaradó összeget odaítélni olyan nemzeti programoknak, amelyek a tagállamban fellépő előre nem látható állat-egészségügyi helyzet következtében várhatóan túllépik majd a számukra megállapított összeget. Az újraelosztásnak az érintett tagállamok ténylegesen felmerülő kiadásaira vonatkozó legfrissebb információkon kell alapulnia.

| (9) | Az említett újraelosztási folyamat számos módosítást tesz szükségessé a 2012/761/EU végrehajtási határozat által nyújtott bizonyos uniós pénzügyi hozzájárulások tekintetében. Az átláthatóság érdekében helyénvaló meghatározni az említett módosítások által érintett, a 2013-ra jóváhagyott programokhoz nyújtott uniós hozzájárulások teljes skáláját. |
| --- | --- |

(9)

Az említett újraelosztási folyamat számos módosítást tesz szükségessé a 2012/761/EU végrehajtási határozat által nyújtott bizonyos uniós pénzügyi hozzájárulások tekintetében. Az átláthatóság érdekében helyénvaló meghatározni az említett módosítások által érintett, a 2013-ra jóváhagyott programokhoz nyújtott uniós hozzájárulások teljes skáláját.

| (10) | Továbbá a legújabb tapasztalatok azt mutatják, hogy a 2012/761/EU végrehajtási határozat 13. cikke (3) bekezdésének szó szerinti végrehajtása egyenlőtlenségekhez vezethet. E rendelkezést ezért törölni kell. |
| --- | --- |

(10)

Továbbá a legújabb tapasztalatok azt mutatják, hogy a 2012/761/EU végrehajtási határozat 13. cikke (3) bekezdésének szó szerinti végrehajtása egyenlőtlenségekhez vezethet. E rendelkezést ezért törölni kell.

| (11) | A 2012/761/EU végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(11)

A 2012/761/EU végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (12) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(12)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Spanyolország és Görögország által a zoonózist okozó szalmonella elleni védekezésre benyújtott módosított programok jóváhagyása

A Bizottság jóváhagyja a 2013. január 1-jétől2013. december 31-ig terjedő időszakra a Spanyolország által a zoonózist okozó szalmonella elleni védekezésre vonatkozóan, 2012. december 26-án benyújtott módosított programot.

A Bizottság jóváhagyja a 2013. január 1-jétől2013. december 31-ig terjedő időszakra a Görögország által a zoonózist okozó szalmonella elleni védekezésre vonatkozóan, 2013. október 24-én benyújtott módosított programot.

2. cikk

A Görögország által a juh- és kecskebrucellózis felszámolására benyújtott módosított program jóváhagyása

A Bizottság jóváhagyja a 2013 január 1-jétől2013. december 31-ig terjedő időszakra a Görögország által a juh- és kecskebrucellózis felszámolására vonatkozóan, 2013. július 29-én benyújtott módosított programot.

3. cikk

A Magyarország és Románia által a veszettség felszámolására benyújtott módosított programok jóváhagyása

A Bizottság jóváhagyja a veszettség felszámolására Magyarország által 2013. október 1-jén és Románia által2013. október 30-án benyújtott módosított programokat a 2013. január 1-jétől2013. december 31-ig terjedő időszakra.

4. cikk

A 2008/897/EK határozat módosítása

A 2008/897/EK határozat 16. cikke helyébe a következő szöveg lép:

„16. cikk

Víziállatok betegségei

A Bizottság jóváhagyja a Dánia által a pisztrángok vírusos vérfertőzése (VHS) felszámolására benyújtott többéves programot a 2009. január 1-jétől2013. december 31-ig terjedő időszakra.

A Bizottság jóváhagyja a Németország által a koiherpeszvírus betegség (KHV) felszámolására benyújtott többéves programot a 2009. január 1-jétől2014. december 31-ig terjedő időszakra.”

5. cikk

A 2012/761/EU végrehajtási határozat módosításai

A 2012/761/EU végrehajtási határozat a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk (2) bekezdésének c) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | nem haladja meg az alábbi összegeket:






  i. | Spanyolország esetében 3 440 000 EUR; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Az 1. cikk (2) bekezdésének c) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„c)

nem haladja meg az alábbi összegeket:

i.

Spanyolország esetében 3 440 000 EUR;

| ii. | Horvátország esetében 100 000 EUR; |
| --- | --- |

ii.

Horvátország esetében 100 000 EUR;

| iii. | Olaszország esetében 2 000 000 EUR; |
| --- | --- |

iii.

Olaszország esetében 2 000 000 EUR;

| iv. | Portugália esetében 940 000 EUR; |
| --- | --- |

iv.

Portugália esetében 940 000 EUR;

| v. | az Egyesült Királyság esetében 800 000 EUR.” |
| --- | --- |

v.

az Egyesült Királyság esetében 800 000 EUR.”

| 2. | A 2. cikk (2) bekezdése a) pontjának i. alpontja helyébe a következő szöveg lép:






  „i. | a gamma-interferon-teszt mintájába felvett, a vágóhídon fertőzésgyanúsnak talált háziállatonként 0,5 EUR;”. |
| --- | --- | --- |

2.

A 2. cikk (2) bekezdése a) pontjának i. alpontja helyébe a következő szöveg lép:

„i.

a gamma-interferon-teszt mintájába felvett, a vágóhídon fertőzésgyanúsnak talált háziállatonként 0,5 EUR;”.

| 3. | A 2. cikk (2) bekezdésének c) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | nem haladja meg az alábbi összegeket:






  i. | Írország esetében 12 000 000 EUR; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

A 2. cikk (2) bekezdésének c) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„c)

nem haladja meg az alábbi összegeket:

i.

Írország esetében 12 000 000 EUR;

| ii. | Spanyolország esetében 13 390 000 EUR; |
| --- | --- |

ii.

Spanyolország esetében 13 390 000 EUR;

| iii. | Horvátország esetében 400 000 EUR; |
| --- | --- |

iii.

Horvátország esetében 400 000 EUR;

| iv. | Olaszország esetében 4 000 000 EUR; |
| --- | --- |

iv.

Olaszország esetében 4 000 000 EUR;

| v. | Portugália esetében 2 230 000 EUR; |
| --- | --- |

v.

Portugália esetében 2 230 000 EUR;

| vi. | az Egyesült Királyság esetében 31 900 000 EUR.” |
| --- | --- |

vi.

az Egyesült Királyság esetében 31 900 000 EUR.”

| 4. | A 3. cikk (2) bekezdésének c) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | nem haladja meg az alábbi összegeket:






  i. | Spanyolország esetében 8 200 000 EUR; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

A 3. cikk (2) bekezdésének c) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„c)

nem haladja meg az alábbi összegeket:

i.

Spanyolország esetében 8 200 000 EUR;

| ii. | Olaszország esetében 3 380 000 EUR; |
| --- | --- |

ii.

Olaszország esetében 3 380 000 EUR;

| iii. | Ciprus esetében 170 000 EUR; |
| --- | --- |

iii.

Ciprus esetében 170 000 EUR;

| iv. | Portugália esetében 1 760 000 EUR.” |
| --- | --- |

iv.

Portugália esetében 1 760 000 EUR.”

| 5. | A 3. cikk (3) bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | nem haladja meg az 1 740 000 EUR-t.” |
| --- | --- | --- |

5.

A 3. cikk (3) bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„b)

nem haladja meg az 1 740 000 EUR-t.”

| 6. | A 4. cikk (2) bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | nem haladja meg az alábbi összegeket:






  i. | Belgium esetében 9 000 EUR; |
| --- | --- | --- | --- |

6.

A 4. cikk (2) bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„b)

nem haladja meg az alábbi összegeket:

i.

Belgium esetében 9 000 EUR;

| ii. | Bulgária esetében 11 000 EUR; |
| --- | --- |

ii.

Bulgária esetében 11 000 EUR;

| iii. | a Cseh Köztársaság esetében 5 000 EUR; |
| --- | --- |

iii.

a Cseh Köztársaság esetében 5 000 EUR;

| iv. | Németország esetében 86 000 EUR; |
| --- | --- |

iv.

Németország esetében 86 000 EUR;

| v. | Írország esetében 10 000 EUR; |
| --- | --- |

v.

Írország esetében 10 000 EUR;

| vi. | Görögország esetében 78 000 EUR; |
| --- | --- |

vi.

Görögország esetében 78 000 EUR;

| vii. | Spanyolország esetében 1 200 000 EUR; |
| --- | --- |

vii.

Spanyolország esetében 1 200 000 EUR;

| viii. | Olaszország esetében 650 000 EUR; |
| --- | --- |

viii.

Olaszország esetében 650 000 EUR;

| ix. | Lettország esetében 10 000 EUR; |
| --- | --- |

ix.

Lettország esetében 10 000 EUR;

| x. | Litvánia esetében 10 000 EUR; |
| --- | --- |

x.

Litvánia esetében 10 000 EUR;

| xi. | Luxemburg esetében 2 000 EUR; |
| --- | --- |

xi.

Luxemburg esetében 2 000 EUR;

| xii. | Magyarország esetében 3 000 EUR; |
| --- | --- |

xii.

Magyarország esetében 3 000 EUR;

| xiii. | Málta esetében 10 000 EUR; |
| --- | --- |

xiii.

Málta esetében 10 000 EUR;

| xiv. | Hollandia esetében 10 000 EUR; |
| --- | --- |

xiv.

Hollandia esetében 10 000 EUR;

| xv. | Ausztria esetében 10 000 EUR; |
| --- | --- |

xv.

Ausztria esetében 10 000 EUR;

| xvi. | Lengyelország esetében 50 000 EUR; |
| --- | --- |

xvi.

Lengyelország esetében 50 000 EUR;

| xvii. | Portugália esetében 145 000 EUR; |
| --- | --- |

xvii.

Portugália esetében 145 000 EUR;

| xviii. | Románia esetében 130 000 EUR; |
| --- | --- |

xviii.

Románia esetében 130 000 EUR;

| xix. | Szlovénia esetében 18 000 EUR; |
| --- | --- |

xix.

Szlovénia esetében 18 000 EUR;

| xx. | Szlovákia esetében 40 000 EUR; |
| --- | --- |

xx.

Szlovákia esetében 40 000 EUR;

| xxi. | Finnország esetében 10 000 EUR;”. |
| --- | --- |

xxi.

Finnország esetében 10 000 EUR;”.

| 7. | A 5. cikk (2) bekezdésének c) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | nem haladja meg az alábbi összegeket:






  i. | Belgium esetében 910 000 EUR; |
| --- | --- | --- | --- |

7.

A 5. cikk (2) bekezdésének c) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„c)

nem haladja meg az alábbi összegeket:

i.

Belgium esetében 910 000 EUR;

| ii. | Bulgária esetében 30 000 EUR; |
| --- | --- |

ii.

Bulgária esetében 30 000 EUR;

| iii. | a Cseh Köztársaság esetében 810 000 EUR; |
| --- | --- |

iii.

a Cseh Köztársaság esetében 810 000 EUR;

| iv. | Dánia esetében 90 000 EUR; |
| --- | --- |

iv.

Dánia esetében 90 000 EUR;

| v. | Németország esetében 790 000 EUR; |
| --- | --- |

v.

Németország esetében 790 000 EUR;

| vi. | Észtország esetében 10 000 EUR; |
| --- | --- |

vi.

Észtország esetében 10 000 EUR;

| vii. | Írország esetében 160 000 EUR; |
| --- | --- |

vii.

Írország esetében 160 000 EUR;

| viii. | Görögország esetében 970 000 EUR; |
| --- | --- |

viii.

Görögország esetében 970 000 EUR;

| ix. | Spanyolország esetében 1 760 000 EUR; |
| --- | --- |

ix.

Spanyolország esetében 1 760 000 EUR;

| x. | Franciaország esetében 1 210 000 EUR; |
| --- | --- |

x.

Franciaország esetében 1 210 000 EUR;

| xi. | Horvátország esetében 200 000 EUR; |
| --- | --- |

xi.

Horvátország esetében 200 000 EUR;

| xii. | Olaszország esetében 3 520 000 EUR; |
| --- | --- |

xii.

Olaszország esetében 3 520 000 EUR;

| xiii. | Ciprus esetében 60 000 EUR; |
| --- | --- |

xiii.

Ciprus esetében 60 000 EUR;

| xiv. | Lettország esetében 200 000 EUR; |
| --- | --- |

xiv.

Lettország esetében 200 000 EUR;

| xv. | Luxemburg esetében 10 000 EUR; |
| --- | --- |

xv.

Luxemburg esetében 10 000 EUR;

| xvi. | Magyarország esetében 950 000 EUR; |
| --- | --- |

xvi.

Magyarország esetében 950 000 EUR;

| xvii. | Málta esetében 40 000 EUR; |
| --- | --- |

xvii.

Málta esetében 40 000 EUR;

| xviii. | Hollandia esetében 2 940 000 EUR, |
| --- | --- |

xviii.

Hollandia esetében 2 940 000 EUR,

| xix. | Ausztria esetében 640 000 EUR; |
| --- | --- |

xix.

Ausztria esetében 640 000 EUR;

| xx. | Lengyelország esetében 2 900 000 EUR, |
| --- | --- |

xx.

Lengyelország esetében 2 900 000 EUR,

| xxi. | Portugália esetében 25 000 EUR; |
| --- | --- |

xxi.

Portugália esetében 25 000 EUR;

| xxii. | Románia esetében 460 000 EUR; |
| --- | --- |

xxii.

Románia esetében 460 000 EUR;

| xxiii. | Szlovénia esetében 10 000 EUR; |
| --- | --- |

xxiii.

Szlovénia esetében 10 000 EUR;

| xxiv. | Szlovákia esetében 450 000 EUR; |
| --- | --- |

xxiv.

Szlovákia esetében 450 000 EUR;

| xxv. | az Egyesült Királyság esetében 60 000 EUR.” |
| --- | --- |

xxv.

az Egyesült Királyság esetében 60 000 EUR.”

| 8. | A 6. cikk (2) bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | nem haladja meg az alábbi összegeket:






  i. | Bulgária esetében 200 000 EUR; |
| --- | --- | --- | --- |

8.

A 6. cikk (2) bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„b)

nem haladja meg az alábbi összegeket:

i.

Bulgária esetében 200 000 EUR;

| ii. | Németország esetében 950 000 EUR; |
| --- | --- |

ii.

Németország esetében 950 000 EUR;

| iii. | Horvátország esetében 100 000 EUR; |
| --- | --- |

iii.

Horvátország esetében 100 000 EUR;

| iv. | Magyarország esetében 224 000 EUR; |
| --- | --- |

iv.

Magyarország esetében 224 000 EUR;

| v. | Románia esetében 1 100 000 EUR; |
| --- | --- |

v.

Románia esetében 1 100 000 EUR;

| vi. | Szlovénia esetében 25 000 EUR; |
| --- | --- |

vi.

Szlovénia esetében 25 000 EUR;

| vii. | Szlovákia esetében 400 000 EUR.” |
| --- | --- |

vii.

Szlovákia esetében 400 000 EUR.”

| 9. | A 7. cikk (2) bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | nem haladja meg az 1 060 000 EUR-t.” |
| --- | --- | --- |

9.

A 7. cikk (2) bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„b)

nem haladja meg az 1 060 000 EUR-t.”

| 10. | A 8. cikk (2) bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | nem haladja meg az 1 400 000 EUR-t.” |
| --- | --- | --- |

10.

A 8. cikk (2) bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„b)

nem haladja meg az 1 400 000 EUR-t.”

| 11. | A 9. cikk (2) bekezdése a) pontjának i. alpontja helyébe a következő szöveg lép:






  „i. | a mintába felvett háziasított madaranként 0,5 EUR;”. |
| --- | --- | --- |

11.

A 9. cikk (2) bekezdése a) pontjának i. alpontja helyébe a következő szöveg lép:

„i.

a mintába felvett háziasított madaranként 0,5 EUR;”.

| 12. | A 9. cikk (2) bekezdésének c) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | nem haladja meg az alábbi összegeket:






  i. | Belgium esetében 24 000 EUR; |
| --- | --- | --- | --- |

12.

A 9. cikk (2) bekezdésének c) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„c)

nem haladja meg az alábbi összegeket:

i.

Belgium esetében 24 000 EUR;

| ii. | Bulgária esetében 9 000 EUR; |
| --- | --- |

ii.

Bulgária esetében 9 000 EUR;

| iii. | a Cseh Köztársaság esetében 14 000 EUR; |
| --- | --- |

iii.

a Cseh Köztársaság esetében 14 000 EUR;

| iv. | Dánia esetében 53 000 EUR; |
| --- | --- |

iv.

Dánia esetében 53 000 EUR;

| v. | Németország esetében 135 000 EUR; |
| --- | --- |

v.

Németország esetében 135 000 EUR;

| vi. | Írország esetében 62 000 EUR; |
| --- | --- |

vi.

Írország esetében 62 000 EUR;

| vii. | Görögország esetében 8 000 EUR; |
| --- | --- |

vii.

Görögország esetében 8 000 EUR;

| viii. | Spanyolország esetében 67 000 EUR; |
| --- | --- |

viii.

Spanyolország esetében 67 000 EUR;

| ix. | Franciaország esetében 108 000 EUR; |
| --- | --- |

ix.

Franciaország esetében 108 000 EUR;

| x. | Horvátország esetében 40 000 EUR; |
| --- | --- |

x.

Horvátország esetében 40 000 EUR;

| xi. | Olaszország esetében 1 300 000 EUR; |
| --- | --- |

xi.

Olaszország esetében 1 300 000 EUR;

| xii. | Ciprus esetében 4 000 EUR; |
| --- | --- |

xii.

Ciprus esetében 4 000 EUR;

| xiii. | Lettország esetében 13 000 EUR; |
| --- | --- |

xiii.

Lettország esetében 13 000 EUR;

| xiv. | Litvánia esetében 5 000 EUR; |
| --- | --- |

xiv.

Litvánia esetében 5 000 EUR;

| xv. | Luxemburg esetében 6 000 EUR; |
| --- | --- |

xv.

Luxemburg esetében 6 000 EUR;

| xvi. | Magyarország esetében 61 000 EUR; |
| --- | --- |

xvi.

Magyarország esetében 61 000 EUR;

| xvii. | Málta esetében 8 000 EUR; |
| --- | --- |

xvii.

Málta esetében 8 000 EUR;

| xviii. | Hollandia esetében 154 000 EUR; |
| --- | --- |

xviii.

Hollandia esetében 154 000 EUR;

| xix. | Ausztria esetében 30 000 EUR; |
| --- | --- |

xix.

Ausztria esetében 30 000 EUR;

| xx. | Lengyelország esetében 70 000 EUR; |
| --- | --- |

xx.

Lengyelország esetében 70 000 EUR;

| xxi. | Portugália esetében 14 000 EUR; |
| --- | --- |

xxi.

Portugália esetében 14 000 EUR;

| xxii. | Románia esetében 350 000 EUR; |
| --- | --- |

xxii.

Románia esetében 350 000 EUR;

| xxiii. | Szlovénia esetében 29 000 EUR; |
| --- | --- |

xxiii.

Szlovénia esetében 29 000 EUR;

| xxiv. | Szlovákia esetében 16 000 EUR; |
| --- | --- |

xxiv.

Szlovákia esetében 16 000 EUR;

| xxv. | Finnország esetében 25 000 EUR; |
| --- | --- |

xxv.

Finnország esetében 25 000 EUR;

| xxvi. | Svédország esetében 30 000 EUR; |
| --- | --- |

xxvi.

Svédország esetében 30 000 EUR;

| xxvii. | az Egyesült Királyság esetében 100 000 EUR.” |
| --- | --- |

xxvii.

az Egyesült Királyság esetében 100 000 EUR.”

| 13. | A 10. cikk (2) bekezdésének c) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | nem haladja meg az alábbi összegeket:






  i. | Belgium esetében 290 000 EUR; |
| --- | --- | --- | --- |

13.

A 10. cikk (2) bekezdésének c) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„c)

nem haladja meg az alábbi összegeket:

i.

Belgium esetében 290 000 EUR;

| ii. | Bulgária esetében 360 000 EUR; |
| --- | --- |

ii.

Bulgária esetében 360 000 EUR;

| iii. | a Cseh Köztársaság esetében 380 000 EUR; |
| --- | --- |

iii.

a Cseh Köztársaság esetében 380 000 EUR;

| iv. | Dánia esetében 300 000 EUR; |
| --- | --- |

iv.

Dánia esetében 300 000 EUR;

| v. | Németország esetében 4 700 000 EUR; |
| --- | --- |

v.

Németország esetében 4 700 000 EUR;

| vi. | Észtország esetében 60 000 EUR; |
| --- | --- |

vi.

Észtország esetében 60 000 EUR;

| vii. | Írország esetében 1 300 000 EUR; |
| --- | --- |

vii.

Írország esetében 1 300 000 EUR;

| viii. | Görögország esetében 1 700 000 EUR; |
| --- | --- |

viii.

Görögország esetében 1 700 000 EUR;

| ix. | Spanyolország esetében 3 000 000 EUR; |
| --- | --- |

ix.

Spanyolország esetében 3 000 000 EUR;

| x. | Franciaország esetében 10 900 000 EUR; |
| --- | --- |

x.

Franciaország esetében 10 900 000 EUR;

| xi. | Olaszország esetében 3 600 000 EUR; |
| --- | --- |

xi.

Olaszország esetében 3 600 000 EUR;

| xii. | Horvátország esetében 230 000 EUR; |
| --- | --- |

xii.

Horvátország esetében 230 000 EUR;

| xiii. | Ciprus esetében 950 000 EUR; |
| --- | --- |

xiii.

Ciprus esetében 950 000 EUR;

| xiv. | Lettország esetében 80 000 EUR; |
| --- | --- |

xiv.

Lettország esetében 80 000 EUR;

| xv. | Litvánia esetében 435 000 EUR; |
| --- | --- |

xv.

Litvánia esetében 435 000 EUR;

| xvi. | Luxemburg esetében 50 000 EUR; |
| --- | --- |

xvi.

Luxemburg esetében 50 000 EUR;

| xvii. | Magyarország esetében 790 000 EUR; |
| --- | --- |

xvii.

Magyarország esetében 790 000 EUR;

| xviii. | Málta esetében 25 000 EUR; |
| --- | --- |

xviii.

Málta esetében 25 000 EUR;

| xix. | Hollandia esetében 1 000 000 EUR, |
| --- | --- |

xix.

Hollandia esetében 1 000 000 EUR,

| xx. | Ausztria esetében 500 000 EUR; |
| --- | --- |

xx.

Ausztria esetében 500 000 EUR;

| xxi. | Lengyelország esetében 2 600 000 EUR, |
| --- | --- |

xxi.

Lengyelország esetében 2 600 000 EUR,

| xxii. | Portugália esetében 1 000 000 EUR; |
| --- | --- |

xxii.

Portugália esetében 1 000 000 EUR;

| xxiii. | Románia esetében 1 400 000 EUR; |
| --- | --- |

xxiii.

Románia esetében 1 400 000 EUR;

| xxiv. | Szlovénia esetében 160 000 EUR; |
| --- | --- |

xxiv.

Szlovénia esetében 160 000 EUR;

| xxv. | Szlovákia esetében 220 000 EUR; |
| --- | --- |

xxv.

Szlovákia esetében 220 000 EUR;

| xxvi. | Finnország esetében 160 000 EUR; |
| --- | --- |

xxvi.

Finnország esetében 160 000 EUR;

| xxvii. | Svédország esetében 210 000 EUR; |
| --- | --- |

xxvii.

Svédország esetében 210 000 EUR;

| xxviii. | az Egyesült Királyság esetében 2 520 000 EUR.” |
| --- | --- |

xxviii.

az Egyesült Királyság esetében 2 520 000 EUR.”

| 14. | A 11. cikk (2) bekezdésének d) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „d) | nem haladja meg az alábbi összegeket:






  i. | Bulgária esetében 1 650 000 EUR; |
| --- | --- | --- | --- |

14.

A 11. cikk (2) bekezdésének d) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„d)

nem haladja meg az alábbi összegeket:

i.

Bulgária esetében 1 650 000 EUR;

| ii. | Görögország esetében 1 500 000 EUR; |
| --- | --- |

ii.

Görögország esetében 1 500 000 EUR;

| iii. | Észtország esetében 620 000 EUR; |
| --- | --- |

iii.

Észtország esetében 620 000 EUR;

| iv. | Olaszország esetében 190 000 EUR; |
| --- | --- |

iv.

Olaszország esetében 190 000 EUR;

| v. | Litvánia esetében 2 200 000 EUR; |
| --- | --- |

v.

Litvánia esetében 2 200 000 EUR;

| vi. | Magyarország esetében 1 080 000 EUR; |
| --- | --- |

vi.

Magyarország esetében 1 080 000 EUR;

| vii. | Lengyelország esetében 7 240 000 EUR; |
| --- | --- |

vii.

Lengyelország esetében 7 240 000 EUR;

| viii. | Románia esetében 2 300 000 EUR; |
| --- | --- |

viii.

Románia esetében 2 300 000 EUR;

| ix. | Szlovénia esetében 810 000 EUR; |
| --- | --- |

ix.

Szlovénia esetében 810 000 EUR;

| x. | Szlovákia esetében 380 000 EUR.” |
| --- | --- |

x.

Szlovákia esetében 380 000 EUR.”

| 15. | A 12. cikk (3) bekezdésének c) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | nem haladja meg az alábbi összegeket:






  i. | Lettország esetében 1 500 000 EUR; |
| --- | --- | --- | --- |

15.

A 12. cikk (3) bekezdésének c) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„c)

nem haladja meg az alábbi összegeket:

i.

Lettország esetében 1 500 000 EUR;

| ii. | Finnország esetében 400 000 EUR.” |
| --- | --- |

ii.

Finnország esetében 400 000 EUR.”

| 16. | A 13. cikkben az (3) bekezdést el kell hagyni. |
| --- | --- |

16.

A 13. cikkben az (3) bekezdést el kell hagyni.

6. cikk

Címzettek

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2013. december 13-án.

a Bizottság részéről

Tonio BORG

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 155., 2009.6.18., 30. o.

1

(2)  A Bizottság 2008. április 25-i 2008/341/EK határozata az egyes állatbetegségek és zoonózisok felszámolására, az ellenük való védekezésre és figyelemmel kísérésükre irányuló nemzeti programokra vonatkozó közösségi szempontok megállapításáról (HL L 115., 2008.4.29., 44. o.).

2

(3)  A Bizottság 2008. november 28-i 2008/897/EK határozata a tagállamok által 2009-re és az azt követő évekre benyújtott, egyes állatbetegségek és zoonózisok felszámolására, az ellenük való védekezésre és figyelemmel kísérésükre irányuló éves és többéves programok, valamint az azokhoz nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulás jóváhagyásáról (HL L 322., 2008.12.2., 39. o.).

3

(4)  A Bizottság 2012. november 30-i 2012/761/EU végrehajtási határozata a tagállamok által benyújtott, egyes állatbetegségek és zoonózisok felszámolására, az ellenük való védekezésre és figyelemmel kísérésükre irányuló éves és többéves programok, valamint az azokhoz nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulás jóváhagyásáról (HL L 336., 2012.12.8., 83. o.).

4

---

| 17.12.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 338/115 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 338/115

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2013. december 16.)

a civil párbeszéd keretének a közös agrárpolitika területét érintő ügyekben történő megteremtéséről és a 2004/391/EK határozat hatályon kívül helyezéséről

(2013/767/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

mivel:

| (1) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 38. cikkének rendelkezése szerint az Unió közös mezőgazdasági politikát határoz meg és hajt végre. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 38. cikkének rendelkezése szerint az Unió közös mezőgazdasági politikát határoz meg és hajt végre.

| (2) | Az Európai Unióról szóló szerződés 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően az intézmények az érdekképviseleti szervezetekkel és a civil társadalommal nyílt, átlátható és rendszeres párbeszédet tartanak fenn. A civil párbeszédnek a közös agrárpolitika területét érintő ügyekben 1962 óta van platformja. A jelenlegi párbeszéd keretéről a 2004/391/EK bizottsági határozat (1) rendelkezik. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Unióról szóló szerződés 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően az intézmények az érdekképviseleti szervezetekkel és a civil társadalommal nyílt, átlátható és rendszeres párbeszédet tartanak fenn. A civil párbeszédnek a közös agrárpolitika területét érintő ügyekben 1962 óta van platformja. A jelenlegi párbeszéd keretéről a 2004/391/EK bizottsági határozat (1) rendelkezik.

| (3) | A jobb átláthatóság és a képviselt érdekek megfelelőbb kiegyensúlyozása érdekében felül kell vizsgálni az agrárpolitikai kérdésekkel foglalkozó tanácsadó csoportok keretében folytatott párbeszédet, és meg kell teremteni a civil párbeszéd keretét az agrár- és vidékfejlesztési politika területén, beleértve annak nemzetközi szempontjait is, továbbá meg kell határozni e csoportok feladatait és szervezeti felépítését. |
| --- | --- |

(3)

A jobb átláthatóság és a képviselt érdekek megfelelőbb kiegyensúlyozása érdekében felül kell vizsgálni az agrárpolitikai kérdésekkel foglalkozó tanácsadó csoportok keretében folytatott párbeszédet, és meg kell teremteni a civil párbeszéd keretét az agrár- és vidékfejlesztési politika területén, beleértve annak nemzetközi szempontjait is, továbbá meg kell határozni e csoportok feladatait és szervezeti felépítését.

| (4) | A civil párbeszédben részt vevő csoportok támogatják a Bizottság munkáját a közös agrárpolitikához – ideértve a vidékfejlesztést is – kapcsolódó ügyeket, a szakpolitika végrehajtását és különösen azon intézkedéseket érintő rendszeres párbeszéd kialakításában, amelyeket a Bizottság e téren életbe kíván léptetni, ideértve a mezőgazdaság nemzetközi szempontjait is; segíti továbbá a tapasztalatok és helyes gyakorlatok cseréjében, politikai tanácsadással, a szakpolitikai fejlemények felügyeletében, valamint a mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgatóság kérésére vagy saját kezdeményezésre konkrét kérdésekben szakvéleményt nyújt be. |
| --- | --- |

(4)

A civil párbeszédben részt vevő csoportok támogatják a Bizottság munkáját a közös agrárpolitikához – ideértve a vidékfejlesztést is – kapcsolódó ügyeket, a szakpolitika végrehajtását és különösen azon intézkedéseket érintő rendszeres párbeszéd kialakításában, amelyeket a Bizottság e téren életbe kíván léptetni, ideértve a mezőgazdaság nemzetközi szempontjait is; segíti továbbá a tapasztalatok és helyes gyakorlatok cseréjében, politikai tanácsadással, a szakpolitikai fejlemények felügyeletében, valamint a mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgatóság kérésére vagy saját kezdeményezésre konkrét kérdésekben szakvéleményt nyújt be.

| (5) | A civil párbeszédben részt vevő csoportokat legalább európai szinten működő, nem kormányzati szervezetek – többek között képviseleti szervezetek, társadalmi-gazdasági érdekcsoportok, civil társadalmi szervezetek és szakszervezetek – alkotják, amelyek szerepelnek a közös európai átláthatósági nyilvántartásban. |
| --- | --- |

(5)

A civil párbeszédben részt vevő csoportokat legalább európai szinten működő, nem kormányzati szervezetek – többek között képviseleti szervezetek, társadalmi-gazdasági érdekcsoportok, civil társadalmi szervezetek és szakszervezetek – alkotják, amelyek szerepelnek a közös európai átláthatósági nyilvántartásban.

| (6) | A csoportokra ruházott feladatok könnyebb meghatározása érdekében szabályokat kell lefektetni a csoportok működésére és működtetésére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(6)

A csoportokra ruházott feladatok könnyebb meghatározása érdekében szabályokat kell lefektetni a csoportok működésére és működtetésére vonatkozóan.

| (7) | A személyes adatokat a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2) összhangban kell feldolgozni. |
| --- | --- |

(7)

A személyes adatokat a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2) összhangban kell feldolgozni.

| (8) | A 2004/391/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni, |
| --- | --- |

(8)

A 2004/391/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Tárgy

Ez a határozat megteremti a közös agrárpolitika területét érintő ügyekkel kapcsolatos civil párbeszédben részt vevő csoportok (a továbbiakban: csoportok) keretét, amelyeket a mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató (a továbbiakban: főigazgató) állít fel a bizottsági szakértői csoportokra vonatkozó keretszabályozás (3) szerint.

2. cikk

Feladatok

A csoport feladata a következő:

| a) | rendszeres párbeszédet folytat a közös agrárpolitikához kapcsolódó ügyekről – ideértve a vidékfejlesztést is – és különösen azon intézkedésekről, amelyeket a Bizottság e téren életbe kíván léptetni, ideértve a mezőgazdaság nemzetközi szempontjait is; |
| --- | --- |

a)

rendszeres párbeszédet folytat a közös agrárpolitikához kapcsolódó ügyekről – ideértve a vidékfejlesztést is – és különösen azon intézkedésekről, amelyeket a Bizottság e téren életbe kíván léptetni, ideértve a mezőgazdaság nemzetközi szempontjait is;

| b) | információcserét folytat az a) pontban említett területeken szerzett tapasztalatokról és bevált gyakorlatokról; |
| --- | --- |

b)

információcserét folytat az a) pontban említett területeken szerzett tapasztalatokról és bevált gyakorlatokról;

| c) | támogatja a Bizottság munkáját és szakpolitikai tanácsokkal látja el a Bizottságot az a) pontban ismertetett területeken; |
| --- | --- |

c)

támogatja a Bizottság munkáját és szakpolitikai tanácsokkal látja el a Bizottságot az a) pontban ismertetett területeken;

| d) | a mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató kérésére az arra meghatározott időkereten belül vagy saját kezdeményezésre konkrét kérdésekben szakvéleményt nyújt be; |
| --- | --- |

d)

a mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató kérésére az arra meghatározott időkereten belül vagy saját kezdeményezésre konkrét kérdésekben szakvéleményt nyújt be;

| e) | felügyeli a szakpolitikai fejleményeket az a) pontban ismertetett területeken. |
| --- | --- |

e)

felügyeli a szakpolitikai fejleményeket az a) pontban ismertetett területeken.

3. cikk

Konzultáció

(1)   A főigazgató konzultációt folytathat a csoportokkal a 2. cikk a) pontjában ismertetett bármely kérdésben.

(2)   A csoport elnöke az alelnökökkel szorosan együttműködve a Bizottság figyelmébe ajánlhatja, hogy egy konkrét kérdésben folytasson konzultációt a csoporttal.

4. cikk

A tagok kinevezése

(1)   A főigazgató a csoportok összetételéről pályázati felhívás alapján dönt.

(2)   A csoportokat legalább európai szinten működő, nem kormányzati szervezetek – többek között képviseleti szervezetek, társadalmi-gazdasági érdekcsoportok, civil társadalmi szervezetek és szakszervezetek – alkotják, amelyek szerepelnek az átláthatósági nyilvántartásban. A csoportbeli tagság minden olyan szervezet számára nyitva áll, amely bármely kapcsolódó érdeket képvisel.

(3)   A főigazgató a civil társadalom közös agrárpolitika terén fennálló érdekeit figyelembe véve dönt a csoportok számáról és méretéről. A csoportok jegyzékét közzéteszik a bizottsági szakértői csoportok és más hasonló testületek nyilvántartásában (a továbbiakban: a nyilvántartás) és az arra kijelölt weboldalon. A főigazgató biztosítja a (2) bekezdésben felsorolt érdekek kiegyensúlyozott képviseletét. Különösen a gazdasági és nem gazdasági érdekek egyensúlyára ügyel.

(4)   A tagszervezeteket a főigazgató a pályázati felhívásra jelentkezett szervezetek közül választja ki. A főigazgató tagszervezetet nevez ki, amennyiben egy hely betöltetlen marad, vagy felszabadul.

(5)   A tagszervezetek kinevezése hét évre szól. A hétéves mandátum lejárta előtt egy tagszervezet a csoporton belül leváltható, amennyiben:

| a) | a továbbiakban nem tud hatékonyan hozzájárulni a csoport munkájához; |
| --- | --- |

a)

a továbbiakban nem tud hatékonyan hozzájárulni a csoport munkájához;

| b) | kilép a csoportból; |
| --- | --- |

b)

kilép a csoportból;

| c) | a csoport üléseire nem nevez ki rendszeresen szakértőket; |
| --- | --- |

c)

a csoport üléseire nem nevez ki rendszeresen szakértőket;

| d) | már nem teljesíti a (2) bekezdésben meghatározott feltételeket; vagy |
| --- | --- |

d)

már nem teljesíti a (2) bekezdésben meghatározott feltételeket; vagy

| e) | nem felel meg a Szerződés 339. cikke értelmében a szolgálati titoktartási kötelezettség alá eső információk tekintetében a titoktartásra vonatkozó követelménynek. |
| --- | --- |

e)

nem felel meg a Szerződés 339. cikke értelmében a szolgálati titoktartási kötelezettség alá eső információk tekintetében a titoktartásra vonatkozó követelménynek.

(6)   A tagszervezetek a napirendi pontok alapján kijelölik a csoportok ülésein részt vevő szakértőket, és legalább az ülés előtt három nappal tájékoztatják a főigazgatót az általuk kijelölt szakértők személyéről.

(7)   A főigazgató a tagszervezetek által kijelölt szakértőket meghívja a csoportüléseken való részvételre. Amennyiben egy tagszervezet nem értesíti a főigazgatót a szakértők személyéről a (6) bekezdésben megállapított határidőn belül, a főigazgató elutasíthatja azok adott ülésre történő meghívását.

(8)   A tagszervezetek jegyzékét közzéteszik a bizottsági szakértői csoportok és más hasonló testületek nyilvántartásában és az arra kijelölt weboldalon.

(9)   A személyes adatok összegyűjtése, feldolgozása és közzététele a 45/2001/EK rendelettel összhangban történik.

5. cikk

Működés

(1)   Az alapító ülésen minden csoport kijelöl tagjai közül egy elnököt és két alelnököt; ehhez az első fordulóban a jelen lévő szakértők kétharmados többségi szavazatára, illetve amennyiben többszöri szavazásra kerülne sor, a jelen lévő tagok egyszerű többségére van szükség. Az alelnököket az elnököt adó szervezettől különböző szervezeteket képviselő szakértők közül kell megválasztani. A két alelnök nem tartozhat ugyanahhoz a szervezethez. A választások a Bizottság egy képviselőjének vezetése alatt zajlanak, titkos szavazással, kivéve, ha a jelen lévő szakértők egyhangúlag másképp nem döntenek.

(2)   Az elnök és a két alelnök hivatali ideje egy év; az újraválasztás lehetséges. Az elnök legfeljebb két egymást követő periódusban töltheti be hivatalát. Új elnök megválasztásánál a csoport gondoskodik arról, hogy az új elnök ne ugyanazon szervezettől érkezzen, mint elődje.

(3)   Az elnök a főigazgatóval egyetértésben, az alelnökökkel szorosan együttműködve és a csoportban képviselt szervezetekkel konzultálva, legalább 25 munkanappal az egyes ülések előtt meghatározza a csoportülés napirendjére kerülő pontokat. Ezután a főigazgatóság főszabály szerint 20 munkanappal az ülés előtt, lehetőleg elektronikus úton megküldi a napirendet a szervezeteknek.

(4)   Az (1) bekezdésben meghatározott választásokat kivéve a csoport megbeszéléseinek végén nem kerül sor szavazásra. Ha a főigazgató kérésére vagy saját kezdeményezésre kiadandó vélemény kapcsán a csoport konszenzusra jut, közös következtetéseket fogalmaz meg, és csatolja azokat az összefoglaló jelentéshez. A Bizottság, amennyiben a csoport ilyen ajánlást fogalmaz meg, tájékoztatja a csoport megbeszélésein született végeredményről a többi európai uniós intézményt is.

(5)   Az elnök felel azért, hogy minden egyes ülésről egy megfelelő összefoglalót tartalmazó jelentés készüljön, és hogy annak tervezetét az ülést követő 20 munkanapon belül megküldjék a főigazgatóságnak. A főigazgatóság módosíthatja az elnök által készíttetett jelentéstervezetet annak szétosztását és azt követő, csoport általi jóváhagyását megelőzően.

(6)   A főigazgatóság egyetértésével a csoport egyedi kérdések vizsgálatára munkacsoportokat állíthat fel az általa elfogadott megbízatás alapján. A munkacsoportok üléseinek elnökletét a Bizottság képviselői látják el. Megbízatásuk teljesítését követően az ilyen munkacsoportokat fel kell oszlatni.

(7)   A főigazgatóság a csoport vagy munkacsoport munkájába eseti alapon bevonhat olyan külső szakértőket is, akik egy adott napirendi kérdésben különösen jártasak. Ezenfelül a Bizottság képviselője a 4. cikk (2) bekezdésének megfelelően egyéneknek vagy szervezeteknek megfigyelői státust adhat, amennyiben az nem veszélyezteti a csoportok vagy munkacsoportok egyensúlyát. A megfigyelők az elnök felkérésére és a Bizottság jelen lévő legmagasabb beosztású képviselőjének beleegyezésével felszólalhatnak. A megfigyelői státusszal rendelkező egyének vagy szervezetek nem vehetnek részt az (1) bekezdésben említett szavazásokon.

(8)   A csoportok tagjai és azok képviselői, valamint a (7) bekezdésben említett felkért szakértők és megfigyelői státusszal rendelkező egyének és szervezetek eleget tesznek a Szerződésekben és azok végrehajtási szabályaiban előírt szakmai titoktartási kötelezettségnek, valamint az EU-minősített adatok védelmére a 2001/844/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozat (4) mellékletében meghatározott bizottsági biztonsági szabályoknak. E kötelezettségeik esetleges elmulasztása esetén a Bizottság megfelelő intézkedéseket hozhat.

(9)   A csoportok és a munkacsoportok üléseinek helyszínéül alapesetben a Bizottság helyiségei szolgálnak. A titkársági feladatok ellátásáról a Bizottság gondoskodik. A csoportok és munkacsoportok üléseit a főigazgatóság hívja össze. A csoportok és azok munkacsoportjainak az ülésein részt vehetnek más, a megbeszélésben érintett bizottsági tisztviselők is.

(10)   A Bizottság közzéteszi a csoportok tevékenységével kapcsolatos valamennyi dokumentumot (napirendek, jegyzőkönyvek, következtetések, részleges következtetések vagy munkadokumentumok), amelyek egy arra kijelölt weboldalon, a bizottsági szakértői csoportok és más hasonló testületek nyilvántartásán keresztül érhetők el. A rendszeres közzététel alól kivételt kell tenni, amennyiben a dokumentum közzététele kedvezőtlenül befolyásolná az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 4. cikke értelmében vett köz- vagy magánérdek védelmét.

6. cikk

Az ülésekkel kapcsolatos kiadások

(1)   A csoport és a munkacsoportok tevékenységében részt vevők szolgálataikért nem részesülnek díjazásban.

(2)   A szakértőknek a csoportok és munkacsoportok tevékenységei keretében felmerülő utazási és ellátási költségeit a Bizottság a hatályos bizottsági rendelkezéseknek megfelelően téríti meg.

(3)   A (2) bekezdésben említett költségeket az éves forrásfelosztási eljárás keretében megállapított rendelkezésre álló előirányzatok erejéig kell megtéríteni.

7. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 2004/391/EK határozat 2014. július 1-jével hatályát veszti.

8. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a határozatot 2014. július 1-jétől kell alkalmazni.

Kelt Brüsszelben, 2013. december 16-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  A Bizottság 2004. április 23-i 2004/391/EK határozata a közös agrárpolitika területén működő tanácsadó csoportokról (HL L 120., 2004.4.24., 50. o.).

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000. december 18-i 45/2001/EK rendelete az egyének védelméről, a személyes adatok közösségi intézmények és testületek által való feldolgozásáról, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).

2

(3)  C(2010) 7649.

3

(4)  A Bizottság 2001. november 29-i 2001/844/EK, ESZAK, Euratom határozata eljárási szabályzatának módosításáról (HL L 317., 2001.12.3., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001. május 30-i 1049/2001/EK rendelete a nyilvánosságnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz történő hozzáféréséről (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.).

5

---