# Euroopa Liidu L 316/2013

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2013.316.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 316 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 56. köide27. november 2013 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2013.316.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 316

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

56. köide27. november 2013

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 1203/2013, 26. november 2013, millega rakendatakse määrust (EL) nr 267/2012, milles käsitletakse Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1204/2013, 25. november 2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 798/2008 seoses Moldova Vabariiki käsitleva kandega nende kolmandate riikide loeteludes, millest võib liitu tuua teatavat liha, teatavaid lihatooteid, mune ja munatooteid (
  1
  ) | 6 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1205/2013, 26. november 2013, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit solaarklaasi impordi suhtes | 8 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1206/2013, 26. november 2013, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 29 |
| | | OTSUSED |
| | | 2013/676/EL |
| | * | Nõukogu rakendusotsus, 15. november 2013, mille kohaselt lubatakse Rumeenial jätkuvalt kohaldada erimeedet, millega tehakse erand ühist käibemaksusüsteemi käsitleva direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 193 | 31 |
| | | 2013/677/EL |
| | * | Nõukogu rakendusotsus, 15. november 2013, mille kohaselt lubatakse Luksemburgil kehtestada erimeede, millega tehakse erand ühist käibemaksusüsteemi käsitleva direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 285 | 33 |
| | | 2013/678/EL |
| | * | Nõukogu rakendusotsus, 15. november 2013, millega Itaalia Vabariigil lubatakse jätkuvalt kohaldada erimeedet, millega tehakse erand ühist käibemaksusüsteemi käsitleva direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 285 | 35 |
| | | 2013/679/EL |
| | * | Nõukogu rakendusotsus, 15. november 2013, millega muudetakse otsust 2007/441/EÜ, millega lubatakse Itaalia Vabariigil kohaldada meetmeid, millega tehakse erand ühist käibemaksusüsteemi käsitleva direktiivi 2006/112/EÜ artikli 26 lõike 1 punktist a ja artiklist 168 | 37 |
| | | 2013/680/EL |
| | * | Nõukogu rakendusotsus, 15. november 2013, millega lubatakse Taani Kuningriigil ja Rootsi Kuningriigil pikendada erimeetme kohaldamist, millega tehakse erand ühist käibemaksusüsteemi käsitleva direktiivi 2006/112/EÜ artiklitest 168, 169, 170 ja 171 | 39 |
| | | 2013/681/EL |
| | * | Nõukogu rakendusotsus, 15. november 2013, millega muudetakse otsust 2007/884/EÜ, millega lubatakse Ühendkuningriigil jätkata meetme kohaldamist, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artikli 26 lõike 1 punktist a ning artiklitest 168 ja 169 | 41 |
| | | 2013/682/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 19. november 2013, Euroopa Kemikaaliameti haldusnõukogu liikme ametisse nimetamise kohta | 43 |
| | | 2013/683/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 19. november 2013, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Prantsusmaa liikme ametisse nimetamise kohta | 44 |
| | | 2013/684/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 19. november 2013, Regioonide Komitee Austria asendusliikme ametisse nimetamise kohta | 45 |
| | * | Nõukogu otsus 2013/685/ÜVJP, 26. november 2013, millega muudetakse otsust 2010/413/ÜVJP, mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid | 46 |
| | | 2013/686/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 25. november 2013, millega muudetakse otsust 2009/861/EÜ Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 853/2004 alusel võetavate üleminekumeetmete kohta seoses nõuetele mittevastava toorpiima töötlemisega teatavates Bulgaaria piimatöötlemisettevõtetes
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 8031 all)

   (
  1
  ) | 50 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 1203/2013, 26. november 2013, millega rakendatakse määrust (EL) nr 267/2012, milles käsitletakse Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1204/2013, 25. november 2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 798/2008 seoses Moldova Vabariiki käsitleva kandega nende kolmandate riikide loeteludes, millest võib liitu tuua teatavat liha, teatavaid lihatooteid, mune ja munatooteid (
  1
  )

1

6

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1205/2013, 26. november 2013, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit solaarklaasi impordi suhtes

8

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1206/2013, 26. november 2013, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

29

OTSUSED

2013/676/EL

*

Nõukogu rakendusotsus, 15. november 2013, mille kohaselt lubatakse Rumeenial jätkuvalt kohaldada erimeedet, millega tehakse erand ühist käibemaksusüsteemi käsitleva direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 193

31

2013/677/EL

*

Nõukogu rakendusotsus, 15. november 2013, mille kohaselt lubatakse Luksemburgil kehtestada erimeede, millega tehakse erand ühist käibemaksusüsteemi käsitleva direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 285

33

2013/678/EL

*

Nõukogu rakendusotsus, 15. november 2013, millega Itaalia Vabariigil lubatakse jätkuvalt kohaldada erimeedet, millega tehakse erand ühist käibemaksusüsteemi käsitleva direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 285

35

2013/679/EL

*

Nõukogu rakendusotsus, 15. november 2013, millega muudetakse otsust 2007/441/EÜ, millega lubatakse Itaalia Vabariigil kohaldada meetmeid, millega tehakse erand ühist käibemaksusüsteemi käsitleva direktiivi 2006/112/EÜ artikli 26 lõike 1 punktist a ja artiklist 168

37

2013/680/EL

*

Nõukogu rakendusotsus, 15. november 2013, millega lubatakse Taani Kuningriigil ja Rootsi Kuningriigil pikendada erimeetme kohaldamist, millega tehakse erand ühist käibemaksusüsteemi käsitleva direktiivi 2006/112/EÜ artiklitest 168, 169, 170 ja 171

39

2013/681/EL

*

Nõukogu rakendusotsus, 15. november 2013, millega muudetakse otsust 2007/884/EÜ, millega lubatakse Ühendkuningriigil jätkata meetme kohaldamist, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artikli 26 lõike 1 punktist a ning artiklitest 168 ja 169

41

2013/682/EL

*

Nõukogu otsus, 19. november 2013, Euroopa Kemikaaliameti haldusnõukogu liikme ametisse nimetamise kohta

43

2013/683/EL

*

Nõukogu otsus, 19. november 2013, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Prantsusmaa liikme ametisse nimetamise kohta

44

2013/684/EL

*

Nõukogu otsus, 19. november 2013, Regioonide Komitee Austria asendusliikme ametisse nimetamise kohta

45

*

Nõukogu otsus 2013/685/ÜVJP, 26. november 2013, millega muudetakse otsust 2010/413/ÜVJP, mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid

46

2013/686/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 25. november 2013, millega muudetakse otsust 2009/861/EÜ Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 853/2004 alusel võetavate üleminekumeetmete kohta seoses nõuetele mittevastava toorpiima töötlemisega teatavates Bulgaaria piimatöötlemisettevõtetes
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 8031 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 8031 all)

1

50

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 27.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 316/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 316/1

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1203/2013,

26. november 2013,

millega rakendatakse määrust (EL) nr 267/2012, milles käsitletakse Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. märtsi 2012. aasta määrust (EL) nr 267/2012, milles käsitletakse Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 961/1010, (1) eriti selle artikli 46 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 23. märtsil 2012 vastu määruse (EL) nr 267/2012, milles käsitletakse Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 23. märtsil 2012 vastu määruse (EL) nr 267/2012, milles käsitletakse Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid.

| (2) | Euroopa Liidu Üldkohus tühistas oma 16. septembri 2013. aasta otsusega kohtuasjas T-489/10 (2) nõukogu otsuse kanda Iraani Islamivabariigi laevandusettevõtja (Islamic Republic of Iran Shipping Lines), Bushehr Shipping Co. Ltd, Hafize Darya Shipping Lines (HDSL), Irano – Misr Shipping Co., Irinvestship Ltd, IRISL (Malta) Ltd, IRISL Club, IRISL Europe GmbH, IRISL Marine Services and Engineering Co., ISI Maritime Ltd, Khazar Shipping Lines, Leadmarine, Marble Shipping Ltd, Safiran Payam Darya Shipping Lines (SAPID), Shipping Computer Services Co., Soroush Saramin Asatir Ship Management, South Way Shipping Agency Co. Ltd ja Valfajr 8th Shipping Line Co. määruse (EL) nr 267/2012 IX lisas esitatud loetellu isikutest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Liidu Üldkohus tühistas oma 16. septembri 2013. aasta otsusega kohtuasjas T-489/10 (2) nõukogu otsuse kanda Iraani Islamivabariigi laevandusettevõtja (Islamic Republic of Iran Shipping Lines), Bushehr Shipping Co. Ltd, Hafize Darya Shipping Lines (HDSL), Irano – Misr Shipping Co., Irinvestship Ltd, IRISL (Malta) Ltd, IRISL Club, IRISL Europe GmbH, IRISL Marine Services and Engineering Co., ISI Maritime Ltd, Khazar Shipping Lines, Leadmarine, Marble Shipping Ltd, Safiran Payam Darya Shipping Lines (SAPID), Shipping Computer Services Co., Soroush Saramin Asatir Ship Management, South Way Shipping Agency Co. Ltd ja Valfajr 8th Shipping Line Co. määruse (EL) nr 267/2012 IX lisas esitatud loetellu isikutest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid.

| (3) | Iraani Islamivabariigi laevandusettevõtja, Bushehr Shipping Co. Ltd, Hafize Darya Shipping Lines (HDSL), Irano – Misr Shipping Co., Irinvestship Ltd, IRISL (Malta) Ltd, IRISL Europe GmbH, IRISL Marine Services and Engineering Co., ISI Maritime Ltd, Khazar Shipping Lines, Marble Shipping Ltd, Safiran Payam Darya Shipping Lines (SAPID), Shipping Computer Services Co., Soroush Saramin Asatir Ship Management, South Way Shipping Agency Co. Ltd ja Valfajr 8th Shipping Line Co. tuleks uuesti lisada määruse (EL) nr 267/2012 IX lisas esitatud loetellu isikutest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, võttes neist igaühe puhul aluseks uued põhjendused. |
| --- | --- |

(3)

Iraani Islamivabariigi laevandusettevõtja, Bushehr Shipping Co. Ltd, Hafize Darya Shipping Lines (HDSL), Irano – Misr Shipping Co., Irinvestship Ltd, IRISL (Malta) Ltd, IRISL Europe GmbH, IRISL Marine Services and Engineering Co., ISI Maritime Ltd, Khazar Shipping Lines, Marble Shipping Ltd, Safiran Payam Darya Shipping Lines (SAPID), Shipping Computer Services Co., Soroush Saramin Asatir Ship Management, South Way Shipping Agency Co. Ltd ja Valfajr 8th Shipping Line Co. tuleks uuesti lisada määruse (EL) nr 267/2012 IX lisas esitatud loetellu isikutest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, võttes neist igaühe puhul aluseks uued põhjendused.

| (4) | Tuleks muuta identifitseerimisandmeid ühe üksuse kohta, kes on kantud määruse (EL) nr 267/2012 IX lisas esitatud loetellu isikutest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid. |
| --- | --- |

(4)

Tuleks muuta identifitseerimisandmeid ühe üksuse kohta, kes on kantud määruse (EL) nr 267/2012 IX lisas esitatud loetellu isikutest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid.

| (5) | Määruse (EL) nr 267/2012 IX lisas esitatud loetelust isikutest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, tuleks välja jätta kolm üksust. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EL) nr 267/2012 IX lisas esitatud loetelust isikutest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, tuleks välja jätta kolm üksust.

| (6) | Käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 267/2012 IX lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. november 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  ELT L 88, 24.3.2012, lk 1.

1

(2)  16. septembri 2013. aasta otsus kohtuasjas T-489/10: Islamic Republic of Iran Shipping Lines jt v. Euroopa Liidu Nõukogu.

2

v.

---

LISA

I.   Määruse (EL) nr 267/2012 IX lisas esitatud loetellu kantakse allpool loetletud üksused.

III.   Iraani Islamivabariigi laevandusettevõtja (Islamic Republic of Iran Shipping Lines – IRISL)

B.   Üksused

| | Nimi | Identifitseerimis-andmed | Põhjendus | Loetellu kandmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Iraani Islamivabariigi laevandusettevõtja (Islamic Republic of Iran Shipping Lines – IRISL) | No. 37, Aseman Tower (Sky Tower), Sayyade Shirazee Square, Pasdaran Ave., PO Box 19395-1311, Tehran, Iran
  IRISL IMO nr: 9051624; 9465849; 7632826; 7632814; 9465760; 8107581; 9226944; 7620550; 9465863; 9226956; 7375363; 9465758; 9270696; 9193214; 8107579; 9193197; 8108559; 8105284; 9465746; 9346524; 9465851; 8112990 | IRISL on tegelenud relvadega seotud varustuse transpordiga Iraanist, rikkudes sellega ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1747(2007) punkti 5. ÜRO Julgeolekunõukogu Iraani-vastaste sanktsioonide komiteele teatati 2009. aastal kolmest selgest rikkumisest. | 27.11.2013 |
| 2. | Bushehr Shipping Company Limited (teise nimega Bimeh Iran) | 143/1 Tower Road Sliema, Slm 1604, Malta
  registreerimisnumber: C 37422
  c/o Hafiz Darya Shipping Company, No. 60, Ehteshamiyeh Square, 7th Neyestan Street, Pasdaran Avenue, Tehran, Iran
  IMO nr: 9270658 | Bushehr Shipping Company Limited on IRSLi omandis. | 27.11.2013 |
| 3. | Hafiz Darya Shipping Lines (HDSL)
  (teise nimega HDS Lines) | No. 60, Ehteshamiyeh Square, 7th Neyestan Street, Pasdaran Avenue, Tehran, Iran | HDSL on võtnud tegeliku kasusaava omanikuna üle mitu Iraani Islamivabariigi laevandusettevõtja (IRISL) laeva. Seega tegutseb HDSL IRISLi nimel. | 27.11.2013 |
| 4. | Irano Misr Shipping Company
  (teise nimega Nefertiti Shipping) | 6, El Horeya Rd., El Attarein, Alexandria, Egypt
  Inside Damietta Port, New Damietta City, Damietta, Egypt
  403, El NahdaSt., Port Said, Port Said, Egypt | Irano Misr Shipping Company osutab IRISLi agendina Egiptuses IRISLile esmatähtsaid teenuseid. | 27.11.2013 |
| 5. | Irinvestship Ltd | 10 Greycoat Place, London SW1P 1SB, United Kingdom;
  ettevõtja registrinumber: # 41101 79 | Irinvestship Ltd on IRSLi omandis. | 27.11.2013 |
| 6. | IRISL (Malta) Ltd | Flat 1, 143 Tower Road, Sliema SLM 1604, Malta
  registreerimisnumber: C 33735 | IRISL (Malta) Ltd enamusosalus on IRISLil IRISL Europe GmbH kaudu, mille omanik on omakorda IRISL. Seega on IRISL Malta Ltd IRISLi kontrolli all. | 27.11.2013 |
| 7. | IRISL Europe GmbH (Hamburg) | Schottweg 5, 22087 Hamburg, Germany
  käibemaksukohustuslase number: DE217283818
  registreerimisnumber: HRB 81573 | IRISL Europe GmbH (Hamburg) on IRSLi omandis. | 27.11.2013 |
| 8. | IRISL Marine Services and Engineering Company | Sarbandar Gas Station, PO Box 199, Bandar Imam Khomeini, Iran
  Karim Khan Zand Avenue (või Karimkhan Avenue), Iran Shahr Shomai (või Northern Iranshahr Street), No 221, Tehran, Iran
  Shahaid Rajaee Port Road, Kilometer of 8, Before Tavanir Power Station, Bandar Abbas, Iran | IRISL Marine Services and Engineering Company on IRISLi kontrolli all. | 27.11.2013 |
| 9. | ISI Maritime Limited (Malta) | 147/1 St. Lucia Street, Valetta, Vlt 1185, Malta
  registreerimisnumber: C 28940
  c/o IranoHind Shipping Co. Ltd., Mehrshad Street, Sedaghat St., opp. Park Mellat vali-e-asr Ave., Tehran, Iran | ISI Maritime Limited (Malta) on täielikult Irano Hind Shipping Company omandis, mis omakorda on IRISLi omandis. Seega on ISI Maritime Limited (Malta) IRISLi kontrolli all. ÜRO kohaselt on Irano Hind Shipping Company IRISLi omandis, kontrolli all või tegutseb tema nimel. | 27.11.2013 |
| 10. | Khazar Shipping Lines (Bandar Anzali) | End of Shahid Mostafa, Khomeini St., Tohid Square, Bandar Anzali 1711-324, Iran. P.O. Box 43145 | Khazar Shipping Lines on IRISLi omandis. | 27.11.2013 |
| 11. | Marble Shipping Limited
  (Malta) | 143/1 Tower Road, Sliema, Slm 1604, Malta
  registreerimisnumber: C 41949 | Marble Shipping Limited
  (Malta) on IRSLi omandis. | 27.11.2013 |
| 12. | Safiran Payam Darya (SAPID) Shipping Company
  (teise nimega Safiran Payam Darya Shipping Lines, SAPID Shipping Company) | 33241 - Narenjestan 8th ST, Artesh Blvd, Aghdasieh, PO Box 19635-1116, Tehran, Iran | Safiran Payam Darya (SAPID) on võtnud tegeliku kasusaava omanikuna üle mitu Iraani Islamivabariigi laevandusettevõtja (IRISL) laeva. Seega tegutseb ta IRISLi nimel. | 27.11.2013 |
| 13. | Shipping Computer Services Company (SCSCOL) | No 37, Asseman, Shahid Sayyad Shirazees Ave, P.O. Box 1587553-1351, Tehran, Iran | Shipping Computer Services Company on IRISLi kontrolli all. | 27.11.2013 |
| 14. | Soroush Saramin Asatir (SSA)
  (teiste nimedega Soroush Sarzamin Asatir Ship Management Company, Rabbaran Omid Darya Ship Management Company, Sealeaders) | No 14 (või 5), Shabnam Alley, Fajr Street, Shahid Motahhari Avenue, PO Box 196365-1114, Tehran, Iran | Soroush Saramin Asatir (SSA) käitab ja haldab mitmeid Iraani Islamivabariigi laevandusettevõtja (IRISL) laevu. Seega tegutseb ta IRISLi nimel ja osutab talle esmatähtsaid teenuseid. | 27.11.2013 |
| 15. | South Way Shipping Agency Co. Ltd
  (teise nimega Hoopad Darya Shipping Agent) | Hoopad Darya Shipping Agency Company, No 101, Shabnam Alley, Ghaem Magham Street, Tehran, Iran
  Bandar Abbasi filiaal: Hoopad Darya Shipping Agency building, Imam Khomeini Blvd, Bandar Abbas, Iran
  Imam Khomeini filiaal: Hoopad Darya Shipping Agency building B.I.K. port complex, Bandar Imam Khomeini, Iran
  Khorramshahri filiaal: Flat no.2-2nd floor, SSL Building, Coastal Blvd, between City Hall and Post Office, Khorramshahr, Iran
  Assaluyehi filiaal: Opposite to city post office, no.2 telecommunication center, Bandar Assaluyeh, Iran
  Chabahari filiaal: aadress pole teada
  Bushehri filiaal: aadress pole teada. | South Way Shipping Agency Co Ltd haldab konteineriterminalide tegevust Iraanis ja pakub IRISLi nimel Bandar Abbasis laevastikule personaliteenuseid. Seega tegutseb South Way Shipping Agency Co Ltd IRISLi nimel. | 27.11.2013 |
| 16. | Valfajr 8th Shipping Line
  (teiste nimedega Valjafr 8th Shipping Line, Valfajr) | No 119, Corner Shabnam Alley, Shoaa Square, Ghaem Magam Farahani, Tehran, Iran. P.O. Box 15875/4155
  Abyar Alley, Corner of Shahid Azodi St. & Karim Khan Zand Ave., Tehran, Iran
  Shahid Azodi St., Karim Khan Zand Ave., Abiar Alley, PO Box 4155, Tehran, Iran. | Valfajr 8th Shipping Line on IRISLi omandis. | 27.11.2013 |

Nimi

Identifitseerimis-andmed

Põhjendus

Loetellu kandmise kuupäev

1.

Iraani Islamivabariigi laevandusettevõtja (Islamic Republic of Iran Shipping Lines – IRISL)

No. 37, Aseman Tower (Sky Tower), Sayyade Shirazee Square, Pasdaran Ave., PO Box 19395-1311, Tehran, Iran

IRISL IMO nr: 9051624; 9465849; 7632826; 7632814; 9465760; 8107581; 9226944; 7620550; 9465863; 9226956; 7375363; 9465758; 9270696; 9193214; 8107579; 9193197; 8108559; 8105284; 9465746; 9346524; 9465851; 8112990

IRISL on tegelenud relvadega seotud varustuse transpordiga Iraanist, rikkudes sellega ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1747(2007) punkti 5. ÜRO Julgeolekunõukogu Iraani-vastaste sanktsioonide komiteele teatati 2009. aastal kolmest selgest rikkumisest.

27.11.2013

2.

Bushehr Shipping Company Limited (teise nimega Bimeh Iran)

143/1 Tower Road Sliema, Slm 1604, Malta

registreerimisnumber: C 37422

c/o Hafiz Darya Shipping Company, No. 60, Ehteshamiyeh Square, 7th Neyestan Street, Pasdaran Avenue, Tehran, Iran

IMO nr: 9270658

Bushehr Shipping Company Limited on IRSLi omandis.

27.11.2013

3.

Hafiz Darya Shipping Lines (HDSL)

(teise nimega HDS Lines)

No. 60, Ehteshamiyeh Square, 7th Neyestan Street, Pasdaran Avenue, Tehran, Iran

HDSL on võtnud tegeliku kasusaava omanikuna üle mitu Iraani Islamivabariigi laevandusettevõtja (IRISL) laeva. Seega tegutseb HDSL IRISLi nimel.

27.11.2013

4.

Irano Misr Shipping Company

(teise nimega Nefertiti Shipping)

6, El Horeya Rd., El Attarein, Alexandria, Egypt

Inside Damietta Port, New Damietta City, Damietta, Egypt

403, El NahdaSt., Port Said, Port Said, Egypt

Irano Misr Shipping Company osutab IRISLi agendina Egiptuses IRISLile esmatähtsaid teenuseid.

27.11.2013

5.

Irinvestship Ltd

10 Greycoat Place, London SW1P 1SB, United Kingdom;

ettevõtja registrinumber: # 41101 79

Irinvestship Ltd on IRSLi omandis.

27.11.2013

6.

IRISL (Malta) Ltd

Flat 1, 143 Tower Road, Sliema SLM 1604, Malta

registreerimisnumber: C 33735

IRISL (Malta) Ltd enamusosalus on IRISLil IRISL Europe GmbH kaudu, mille omanik on omakorda IRISL. Seega on IRISL Malta Ltd IRISLi kontrolli all.

27.11.2013

7.

IRISL Europe GmbH (Hamburg)

Schottweg 5, 22087 Hamburg, Germany

käibemaksukohustuslase number: DE217283818

registreerimisnumber: HRB 81573

IRISL Europe GmbH (Hamburg) on IRSLi omandis.

27.11.2013

8.

IRISL Marine Services and Engineering Company

Sarbandar Gas Station, PO Box 199, Bandar Imam Khomeini, Iran

Karim Khan Zand Avenue (või Karimkhan Avenue), Iran Shahr Shomai (või Northern Iranshahr Street), No 221, Tehran, Iran

Shahaid Rajaee Port Road, Kilometer of 8, Before Tavanir Power Station, Bandar Abbas, Iran

IRISL Marine Services and Engineering Company on IRISLi kontrolli all.

27.11.2013

9.

ISI Maritime Limited (Malta)

147/1 St. Lucia Street, Valetta, Vlt 1185, Malta

registreerimisnumber: C 28940

c/o IranoHind Shipping Co. Ltd., Mehrshad Street, Sedaghat St., opp. Park Mellat vali-e-asr Ave., Tehran, Iran

ISI Maritime Limited (Malta) on täielikult Irano Hind Shipping Company omandis, mis omakorda on IRISLi omandis. Seega on ISI Maritime Limited (Malta) IRISLi kontrolli all. ÜRO kohaselt on Irano Hind Shipping Company IRISLi omandis, kontrolli all või tegutseb tema nimel.

27.11.2013

10.

Khazar Shipping Lines (Bandar Anzali)

End of Shahid Mostafa, Khomeini St., Tohid Square, Bandar Anzali 1711-324, Iran. P.O. Box 43145

Khazar Shipping Lines on IRISLi omandis.

27.11.2013

11.

Marble Shipping Limited

(Malta)

143/1 Tower Road, Sliema, Slm 1604, Malta

registreerimisnumber: C 41949

Marble Shipping Limited

(Malta) on IRSLi omandis.

27.11.2013

12.

Safiran Payam Darya (SAPID) Shipping Company

(teise nimega Safiran Payam Darya Shipping Lines, SAPID Shipping Company)

33241 - Narenjestan 8th ST, Artesh Blvd, Aghdasieh, PO Box 19635-1116, Tehran, Iran

Safiran Payam Darya (SAPID) on võtnud tegeliku kasusaava omanikuna üle mitu Iraani Islamivabariigi laevandusettevõtja (IRISL) laeva. Seega tegutseb ta IRISLi nimel.

27.11.2013

13.

Shipping Computer Services Company (SCSCOL)

No 37, Asseman, Shahid Sayyad Shirazees Ave, P.O. Box 1587553-1351, Tehran, Iran

Shipping Computer Services Company on IRISLi kontrolli all.

27.11.2013

14.

Soroush Saramin Asatir (SSA)

(teiste nimedega Soroush Sarzamin Asatir Ship Management Company, Rabbaran Omid Darya Ship Management Company, Sealeaders)

No 14 (või 5), Shabnam Alley, Fajr Street, Shahid Motahhari Avenue, PO Box 196365-1114, Tehran, Iran

Soroush Saramin Asatir (SSA) käitab ja haldab mitmeid Iraani Islamivabariigi laevandusettevõtja (IRISL) laevu. Seega tegutseb ta IRISLi nimel ja osutab talle esmatähtsaid teenuseid.

27.11.2013

15.

South Way Shipping Agency Co. Ltd

(teise nimega Hoopad Darya Shipping Agent)

Hoopad Darya Shipping Agency Company, No 101, Shabnam Alley, Ghaem Magham Street, Tehran, Iran

Bandar Abbasi filiaal: Hoopad Darya Shipping Agency building, Imam Khomeini Blvd, Bandar Abbas, Iran

Imam Khomeini filiaal: Hoopad Darya Shipping Agency building B.I.K. port complex, Bandar Imam Khomeini, Iran

Khorramshahri filiaal: Flat no.2-2nd floor, SSL Building, Coastal Blvd, between City Hall and Post Office, Khorramshahr, Iran

Assaluyehi filiaal: Opposite to city post office, no.2 telecommunication center, Bandar Assaluyeh, Iran

Chabahari filiaal: aadress pole teada

Bushehri filiaal: aadress pole teada.

South Way Shipping Agency Co Ltd haldab konteineriterminalide tegevust Iraanis ja pakub IRISLi nimel Bandar Abbasis laevastikule personaliteenuseid. Seega tegutseb South Way Shipping Agency Co Ltd IRISLi nimel.

27.11.2013

16.

Valfajr 8th Shipping Line

(teiste nimedega Valjafr 8th Shipping Line, Valfajr)

No 119, Corner Shabnam Alley, Shoaa Square, Ghaem Magam Farahani, Tehran, Iran. P.O. Box 15875/4155

Abyar Alley, Corner of Shahid Azodi St. & Karim Khan Zand Ave., Tehran, Iran

Shahid Azodi St., Karim Khan Zand Ave., Abiar Alley, PO Box 4155, Tehran, Iran.

Valfajr 8th Shipping Line on IRISLi omandis.

27.11.2013

II.   Määruse (EL) nr 267/2012 IX lisast jäetakse välja allpool loetletud üksused.

| | Iran Transfo |
| --- | --- |

Iran Transfo

| | Oil Turbo Compressor Company (OTC) |
| --- | --- |

Oil Turbo Compressor Company (OTC)

| | Sakhte Turbopomp va Kompressor (SATAK) (teise nimega Turbo Compressor Manufacturer, TCMFG) |
| --- | --- |

Sakhte Turbopomp va Kompressor (SATAK) (teise nimega Turbo Compressor Manufacturer, TCMFG)

III.   Määruse (EL) nr 267/2012 IX lisas esitatud kanne allpool loetletud üksuste kohta asendatakse allpool toodud kandega.

I.   Tuuma- või ballistiliste rakettide alastes programmides osalevad isikud ja üksused ning Iraani valitsust toetavad isikud ja üksused

B.   Üksused

| | Nimi | Identifitseerimisandmed | Põhjendus | Loetellu kandmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | MASNA (Modierat Saakht Niroogahye Atomi Iran) tuumaelektrijaamade ehitamist haldav ettevõte | P.O. Box 14395-1359, Tehran, Iran | AEOI ja Novin Enegy (mõlemad loetellu kantud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1737) allüksus. Osaleb tuumareaktorite väljatöötamises. | 26.7.2010 |

Nimi

Identifitseerimisandmed

Põhjendus

Loetellu kandmise kuupäev

1.

MASNA (Modierat Saakht Niroogahye Atomi Iran) tuumaelektrijaamade ehitamist haldav ettevõte

P.O. Box 14395-1359, Tehran, Iran

AEOI ja Novin Enegy (mõlemad loetellu kantud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1737) allüksus. Osaleb tuumareaktorite väljatöötamises.

26.7.2010

---

| 27.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 316/6 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 316/6

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1204/2013,

25. november 2013,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 798/2008 seoses Moldova Vabariiki käsitleva kandega nende kolmandate riikide loeteludes, millest võib liitu tuua teatavat liha, teatavaid lihatooteid, mune ja munatooteid

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/99/EÜ, milles sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad, (1) eriti selle artikli 8 sissejuhatavat lauset, artikli 8 punkti 1 esimest lõiku ning artikli 8 punkti 4,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 854/2004, millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ette nähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks, (2) eriti selle artikli 11 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 2002/99/EÜ on kehtestatud loomatervishoiu üldeeskirjad, mis reguleerivad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist liidu piires ja kolmandatest riikidest liitu toomist, ning nähtud ette transiitvedude erieeskirjade ja sertifikaatide kehtestamine. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 2002/99/EÜ on kehtestatud loomatervishoiu üldeeskirjad, mis reguleerivad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist liidu piires ja kolmandatest riikidest liitu toomist, ning nähtud ette transiitvedude erieeskirjade ja sertifikaatide kehtestamine.

| (2) | Komisjoni 8. augusti 2008. aasta määruses (EÜ) nr 798/2008, millega kehtestatakse nende kolmandate riikide, territooriumide, tsoonide ja piirkondade loetelu, millest võib importida ühendusse ja vedada läbi ühenduse kodulinde ja linnukasvatussaadusi, ning veterinaarsertifikaatide nõuded, (3) on sätestatud, et teatavaid tooteid võib liitu importida ja läbi liidu vedada üksnes nimetatud määruse I lisa 1. osas esitatud tabelis loetletud kolmandatest riikidest, territooriumidelt, tsoonidest või piirkondadest. Samuti on määrusega kehtestatud asjaomase kauba veterinaarsertifikaatide nõuded. Neis nõuetes võetakse ka arvesse, kas nende kolmandate riikide, territooriumide, tsoonide ja piirkondade haigusstaatuse tõttu nõutakse lisatagatisi või mitte. Lisatagatised, millele need kaubad peavad vastama, on sätestatud määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 2. osas. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 8. augusti 2008. aasta määruses (EÜ) nr 798/2008, millega kehtestatakse nende kolmandate riikide, territooriumide, tsoonide ja piirkondade loetelu, millest võib importida ühendusse ja vedada läbi ühenduse kodulinde ja linnukasvatussaadusi, ning veterinaarsertifikaatide nõuded, (3) on sätestatud, et teatavaid tooteid võib liitu importida ja läbi liidu vedada üksnes nimetatud määruse I lisa 1. osas esitatud tabelis loetletud kolmandatest riikidest, territooriumidelt, tsoonidest või piirkondadest. Samuti on määrusega kehtestatud asjaomase kauba veterinaarsertifikaatide nõuded. Neis nõuetes võetakse ka arvesse, kas nende kolmandate riikide, territooriumide, tsoonide ja piirkondade haigusstaatuse tõttu nõutakse lisatagatisi või mitte. Lisatagatised, millele need kaubad peavad vastama, on sätestatud määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 2. osas.

| (3) | Moldova Vabariik on loetletud komisjoni 16. märtsi 2011. aasta otsuses 2011/163/EL nõukogu direktiivi 96/23/EÜ artikli 29 kohaselt kolmandate riikide esitatud kavade tunnustamise kohta (4) ning tal on munajääkide heakskiidetud seirekava. |
| --- | --- |

(3)

Moldova Vabariik on loetletud komisjoni 16. märtsi 2011. aasta otsuses 2011/163/EL nõukogu direktiivi 96/23/EÜ artikli 29 kohaselt kolmandate riikide esitatud kavade tunnustamise kohta (4) ning tal on munajääkide heakskiidetud seirekava.

| (4) | Moldova Vabariik on palunud komisjoni, et tal lubataks importida liitu munatooteid ja on esitanud vajaliku teabe. Munatoodete termilise töötlemisega vähendatakse kõnealuste toodete võimalikke loomatervishoiuriske miinimumini. Seepärast on asjakohane lisada kõnealune kolmas riik määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 1. osas esitatud loetellu. |
| --- | --- |

(4)

Moldova Vabariik on palunud komisjoni, et tal lubataks importida liitu munatooteid ja on esitanud vajaliku teabe. Munatoodete termilise töötlemisega vähendatakse kõnealuste toodete võimalikke loomatervishoiuriske miinimumini. Seepärast on asjakohane lisada kõnealune kolmas riik määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 1. osas esitatud loetellu.

| (5) | Määrust (EÜ) nr 798/2008 tuleks seepärast vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Määrust (EÜ) nr 798/2008 tuleks seepärast vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. november 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 18, 23.1.2003, lk 11.

1

(2)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 206.

2

(3)  ELT L 226, 23.8.2008, lk 1.

3

(4)  ELT L 70, 17.3.2011, lk 40.

4

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 1. ossa lisatakse Koread käsitleva kande „KR – Korea Vabariik” järele Moldova Vabariiki käsitlev kanne:

| „MD – Moldova Vabariik | MD–0 | Kogu riik | EP” | | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„MD – Moldova Vabariik

MD–0

Kogu riik

EP”

---

| 27.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 316/8 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 316/8

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1205/2013,

26. november 2013,

millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit solaarklaasi impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 7,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

1.1.   Algatamine

| (1) | 28. veebruaril 2013 avaldas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) Euroopa Liidu Teatajas teate (2) (edaspidi „algatamisteade”) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV” või „asjaomane riik”) pärit solaarklaasi impordi suhtes liitu. |
| --- | --- |

(1)

28. veebruaril 2013 avaldas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) Euroopa Liidu Teatajas teate (2) (edaspidi „algatamisteade”) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV” või „asjaomane riik”) pärit solaarklaasi impordi suhtes liitu.

| (2) | Uurimine algatati kaebuse alusel, mille esitas 15. jaanuaril 2013 EU ProSun Glass (edaspidi „kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 25 % liidu solaarklaasi kogutoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid nimetatud toote dumpinguhinnaga müümise kohta ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti uurimise alustamiseks piisavaks. |
| --- | --- |

(2)

Uurimine algatati kaebuse alusel, mille esitas 15. jaanuaril 2013 EU ProSun Glass (edaspidi „kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 25 % liidu solaarklaasi kogutoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid nimetatud toote dumpinguhinnaga müümise kohta ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti uurimise alustamiseks piisavaks.

| (3) | Pärast algatamisteate avaldamist teavitati komisjoni, et toode on algatamisteate punktis 2 valesti määratletud. Sellest tulenevalt avaldati Euroopa Liidu Teatajas algatamisteate parandus, (3) milles asjaomane väike viga parandati. |
| --- | --- |

(3)

Pärast algatamisteate avaldamist teavitati komisjoni, et toode on algatamisteate punktis 2 valesti määratletud. Sellest tulenevalt avaldati Euroopa Liidu Teatajas algatamisteate parandus, (3) milles asjaomane väike viga parandati.

| (4) | 27. aprillil 2013 teatas komisjon Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (4) samaaegselt toimuva subsiidiumivastase menetluse algatamisest Hiina RVst pärit solaarklaasi impordi suhtes ja alustas eraldi uurimist. |
| --- | --- |

(4)

27. aprillil 2013 teatas komisjon Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (4) samaaegselt toimuva subsiidiumivastase menetluse algatamisest Hiina RVst pärit solaarklaasi impordi suhtes ja alustas eraldi uurimist.

1.2.   Registreerimine

| (5) | Koos kaebusega esitati taotlus registreerida asjaomasest riigist pärit solaarklaasi import, mis seejärel võeti 2. oktoobril 2013 tagasi. |
| --- | --- |

(5)

Koos kaebusega esitati taotlus registreerida asjaomasest riigist pärit solaarklaasi import, mis seejärel võeti 2. oktoobril 2013 tagasi.

1.3.   Asjaomased isikud

| (6) | Komisjon andis uurimise algatamisest ametlikult teada kaebuse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevatele eksportivatele Hiina RV tootjatele, importijatele, kauplejatele, kasutajatele, tarnijatele ja Hiina RV ametiasutustele. Kõikidele huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates määratud tähtaja jooksul. Ühtlasi teavitas komisjon algatamisest tootjaid võimalikes võrdlusriikides ja kutsus neid üles osalema. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon andis uurimise algatamisest ametlikult teada kaebuse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevatele eksportivatele Hiina RV tootjatele, importijatele, kauplejatele, kasutajatele, tarnijatele ja Hiina RV ametiasutustele. Kõikidele huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates määratud tähtaja jooksul. Ühtlasi teavitas komisjon algatamisest tootjaid võimalikes võrdlusriikides ja kutsus neid üles osalema.

1.3.1.   Väljavõtteline uuring

a)   Liidu tootjate väljavõtteline uuring

| (7) | Uurimise käigus selgus, et praegu koosneb liidu tootmisharu seitsmest tegutsevast tootjast, kellest kaks on VKEd. Komisjon teatas algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Valim koosnes neljast liidu tootjast, kes komisjonile teadaolevalt tootsid enne uurimise algatamist solaarklaasi. Komisjon koostas valimi samasuguse toote suurima representatiivse müügimahu põhjal ajavahemikul 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012. Valimisse kaasatud liidu tootjate toodang moodustas üle 50 % liidu kogutoodangust. Komisjon teavitas huvitatud isikuid kavandatud liidu tootjate valimist teatisega, mis lisati toimikusse, millega huvitatud isikud võisid tutvuda. Samuti saatis komisjon liidu tootjatele kirja, milles teavitas neid kavandatud valimist. Huvitatud isikuid kutsuti algatamisteates ka üles esitama oma seisukohti esialgse valimi kohta. |
| --- | --- |

(7)

Uurimise käigus selgus, et praegu koosneb liidu tootmisharu seitsmest tegutsevast tootjast, kellest kaks on VKEd. Komisjon teatas algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Valim koosnes neljast liidu tootjast, kes komisjonile teadaolevalt tootsid enne uurimise algatamist solaarklaasi. Komisjon koostas valimi samasuguse toote suurima representatiivse müügimahu põhjal ajavahemikul 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012. Valimisse kaasatud liidu tootjate toodang moodustas üle 50 % liidu kogutoodangust. Komisjon teavitas huvitatud isikuid kavandatud liidu tootjate valimist teatisega, mis lisati toimikusse, millega huvitatud isikud võisid tutvuda. Samuti saatis komisjon liidu tootjatele kirja, milles teavitas neid kavandatud valimist. Huvitatud isikuid kutsuti algatamisteates ka üles esitama oma seisukohti esialgse valimi kohta.

| (8) | Üks VKE väljendas samuti huvi valimis osalemise vastu. Komisjon otsustas lisada valimisse kõnealuse äriühingu koos teise äriühinguga, kellel oli suurem müügimaht, jättes valimist välja väikseima müügimahuga äriühingu. Muid märkusi esialgselt koostatud valimi kohta ei saadud. Selle tulemusel lisas komisjon algselt kavandatud valimisse kaks äriühingut ja kõrvaldas sealt ühe äriühingu. |
| --- | --- |

(8)

Üks VKE väljendas samuti huvi valimis osalemise vastu. Komisjon otsustas lisada valimisse kõnealuse äriühingu koos teise äriühinguga, kellel oli suurem müügimaht, jättes valimist välja väikseima müügimahuga äriühingu. Muid märkusi esialgselt koostatud valimi kohta ei saadud. Selle tulemusel lisas komisjon algselt kavandatud valimisse kaks äriühingut ja kõrvaldas sealt ühe äriühingu.

| (9) | Lõpuks otsustas komisjon pärast kontrollkäike kõrvaldada valimist ühe viiest kaasatud äriühingust, sest leiti, et kõnealune äriühing ei ole liidu tootmisharu suhtes representatiivne. Eelkõige oli see äriühing alustamisetapis (mis ei kehtinud liidu tootmisharu kui terviku puhul) ja seega ei oleks tema kasumlikkuse suundumus andnud tõepärast ülevaadet liidu tootmisharu olukorrast. |
| --- | --- |

(9)

Lõpuks otsustas komisjon pärast kontrollkäike kõrvaldada valimist ühe viiest kaasatud äriühingust, sest leiti, et kõnealune äriühing ei ole liidu tootmisharu suhtes representatiivne. Eelkõige oli see äriühing alustamisetapis (mis ei kehtinud liidu tootmisharu kui terviku puhul) ja seega ei oleks tema kasumlikkuse suundumus andnud tõepärast ülevaadet liidu tootmisharu olukorrast.

| (10) | Selle tagajärjel koostati lõpuks neljast liidu tootjast koosnev valim. Lõpliku valimi arvele langeb 79 % liidu tootmisharu müügist liidu turul. Seega leitakse, et valim on liidu tootmisharu suhtes representatiivne. |
| --- | --- |

(10)

Selle tagajärjel koostati lõpuks neljast liidu tootjast koosnev valim. Lõpliku valimi arvele langeb 79 % liidu tootmisharu müügist liidu turul. Seega leitakse, et valim on liidu tootmisharu suhtes representatiivne.

| (11) | Liidu seitsmest tootjast kolm taotlesid algmääruse artikli 19 alusel, et nende isikut ei avalikustataks. Nad väitsid, et nende isiku avaldamine võib oluliselt kahjustada nende äritegevust. Nende taotlus vaadati läbi ja see leiti olevat põhjendatud. Peale selle otsustati liidu tootjate piiratud arvu arvesse võttes jätta avalikustamata anonüümsust mitte taotlenud liidu tootjate nimed, sest see võib tahtmatult kaasa tuua ka teiste tootjate isiku avalikustamise. Äriühingu Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH (edaspidi „GMB/IF”) isik on aga juba teada, sest ta teatas avalikult, et on üks kaebuse esitajatest. |
| --- | --- |

(11)

Liidu seitsmest tootjast kolm taotlesid algmääruse artikli 19 alusel, et nende isikut ei avalikustataks. Nad väitsid, et nende isiku avaldamine võib oluliselt kahjustada nende äritegevust. Nende taotlus vaadati läbi ja see leiti olevat põhjendatud. Peale selle otsustati liidu tootjate piiratud arvu arvesse võttes jätta avalikustamata anonüümsust mitte taotlenud liidu tootjate nimed, sest see võib tahtmatult kaasa tuua ka teiste tootjate isiku avalikustamise. Äriühingu Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH (edaspidi „GMB/IF”) isik on aga juba teada, sest ta teatas avalikult, et on üks kaebuse esitajatest.

b)   Sõltumatute importijate väljavõtteline uuring

| (12) | Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik ja vajaduse korral moodustada valimi, paluti kõikidel sõltumatutel importijatel endast komisjonile teada anda ning esitada algatamisteates täpsustatud teave. |
| --- | --- |

(12)

Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik ja vajaduse korral moodustada valimi, paluti kõikidel sõltumatutel importijatel endast komisjonile teada anda ning esitada algatamisteates täpsustatud teave.

| (13) | Algatamisteatele lisatud väljavõttelise uuringu vormile vastasid neli sõltumatut importijat, samal ajal kui ainult kaks importijat esitasid konkreetsed vastused küsimustikule. Koostööd tegevate importijate väikest arvu arvesse võttes ei peetud valimi moodustamist vajalikuks. |
| --- | --- |

(13)

Algatamisteatele lisatud väljavõttelise uuringu vormile vastasid neli sõltumatut importijat, samal ajal kui ainult kaks importijat esitasid konkreetsed vastused küsimustikule. Koostööd tegevate importijate väikest arvu arvesse võttes ei peetud valimi moodustamist vajalikuks.

c)   Eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

| (14) | Võttes arvesse eksportivate tootjate suurt arvu, nähti algatamisteates kooskõlas algmääruse artikliga 17 ette väljavõtteline uuring dumpingu kindlakstegemiseks. Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik ja vajaduse korral moodustada valimi, paluti kõikidel eksportivatel tootjatel endast komisjonile teada anda ning esitada vastavalt algatamisteates esitatud nõuetele põhiteave oma vaatlusaluse tootega seotud tegevuse kohta ajavahemikul 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012. |
| --- | --- |

(14)

Võttes arvesse eksportivate tootjate suurt arvu, nähti algatamisteates kooskõlas algmääruse artikliga 17 ette väljavõtteline uuring dumpingu kindlakstegemiseks. Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik ja vajaduse korral moodustada valimi, paluti kõikidel eksportivatel tootjatel endast komisjonile teada anda ning esitada vastavalt algatamisteates esitatud nõuetele põhiteave oma vaatlusaluse tootega seotud tegevuse kohta ajavahemikul 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012.

| (15) | Kaksteist Hiina eksportivat tootjat või eksportivate tootjate kontserni, kelle toodang moodustas asjaomasel perioodil üle 95 % Hiina koguekspordist liitu, esitasid taotletud teabe ja olid nõus enda kaasamisega valimisse. |
| --- | --- |

(15)

Kaksteist Hiina eksportivat tootjat või eksportivate tootjate kontserni, kelle toodang moodustas asjaomasel perioodil üle 95 % Hiina koguekspordist liitu, esitasid taotletud teabe ja olid nõus enda kaasamisega valimisse.

| (16) | Saadud teabe põhjal ja kooskõlas algmääruse artikliga 17 moodustas komisjon viiest eksportivast tootjast koosneva esialgse valimi solaarklaasi suurima representatiivse liitu suunatud ekspordimahu põhjal, mida on võimalik ettenähtud aja jooksul mõistlikult uurida. |
| --- | --- |

(16)

Saadud teabe põhjal ja kooskõlas algmääruse artikliga 17 moodustas komisjon viiest eksportivast tootjast koosneva esialgse valimi solaarklaasi suurima representatiivse liitu suunatud ekspordimahu põhjal, mida on võimalik ettenähtud aja jooksul mõistlikult uurida.

| (17) | Nii kõiki asjaomaseid isikuid kui ka Hiina RV ametiasutusi teavitati kavandatud valimist ja kutsuti üles esitama oma märkusi. Pärast saadud märkuste analüüsimist otsustas komisjon säilitada viiest äriühingust koosneva kavandatud valimi ning kõiki huvitatud isikuid teavitati vastavalt sellele lõplikult moodustatud valimist. |
| --- | --- |

(17)

Nii kõiki asjaomaseid isikuid kui ka Hiina RV ametiasutusi teavitati kavandatud valimist ja kutsuti üles esitama oma märkusi. Pärast saadud märkuste analüüsimist otsustas komisjon säilitada viiest äriühingust koosneva kavandatud valimi ning kõiki huvitatud isikuid teavitati vastavalt sellele lõplikult moodustatud valimist.

| (18) | Järgnevalt selgus, et kaks valimisse kaasatud eksportivat tootjat olid oma eksportmüüki liitu ülehinnanud ja olid seepärast kaasatud valimisse põhjendamatult. Seega jäeti mõlemad äriühingud valimist välja, andes neile esmalt võimaluse esitada märkusi. Pärast äriühingute esitatud märkuste nõuetekohast hindamist jõudis komisjon järeldusele, et nad ei olnud esitanud valesid andmeid tahtlikult, ning otsustas neid jätkuvalt käsitada koostööd tegevate isikutena algmääruse artikli 18 tähenduses. |
| --- | --- |

(18)

Järgnevalt selgus, et kaks valimisse kaasatud eksportivat tootjat olid oma eksportmüüki liitu ülehinnanud ja olid seepärast kaasatud valimisse põhjendamatult. Seega jäeti mõlemad äriühingud valimist välja, andes neile esmalt võimaluse esitada märkusi. Pärast äriühingute esitatud märkuste nõuetekohast hindamist jõudis komisjon järeldusele, et nad ei olnud esitanud valesid andmeid tahtlikult, ning otsustas neid jätkuvalt käsitada koostööd tegevate isikutena algmääruse artikli 18 tähenduses.

| (19) | Pärast kõnealuste äriühingute väljajätmist kaaluti teiste eksportivate tootjate valimisse lisamist. Võttes aga arvesse asjaolu, et mõlemad äriühingud jäeti välja uurimise hilises etapis, ei peetud seda mõistlikuks, sest see oleks võinud ohustada uurimise lõpetamist ettenähtud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(19)

Pärast kõnealuste äriühingute väljajätmist kaaluti teiste eksportivate tootjate valimisse lisamist. Võttes aga arvesse asjaolu, et mõlemad äriühingud jäeti välja uurimise hilises etapis, ei peetud seda mõistlikuks, sest see oleks võinud ohustada uurimise lõpetamist ettenähtud tähtaja jooksul.

| (20) | Seega on solaarklaasi eksportivate tootjate või eksportivate tootjate kontsernide läbivaadatud valim järgmine:






  — | Flat Solar Glass Group Co., Ltd ja seotud äriühingud (edaspidi „Flat Glass kontsern”); |
| --- | --- | --- |

(20)

Seega on solaarklaasi eksportivate tootjate või eksportivate tootjate kontsernide läbivaadatud valim järgmine:

—

Flat Solar Glass Group Co., Ltd ja seotud äriühingud (edaspidi „Flat Glass kontsern”);

| — | Xinyi PV Products (Anhui) Holdings (edaspidi „Xinyi”) ja temaga seotud kaupleja; |
| --- | --- |

—

Xinyi PV Products (Anhui) Holdings (edaspidi „Xinyi”) ja temaga seotud kaupleja;

| — | Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd ja seotud äriühingud (edaspidi „Hehe kontsern”). |
| --- | --- |

—

Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd ja seotud äriühingud (edaspidi „Hehe kontsern”).

| (21) | Komisjon korrigeeris Hiina RVst pärit vaatlusaluse toote eksportmüügi kogumahtu pärast seda, kui teda teavitati kahe eksportiva tootja eksportmüügi ülehindamisest (vt põhjendus 18 eespool). Vastavalt koostööd tegevate eksportivate tootjate esitatud andmetele langeb lõpliku valimi arvele üle 50 % vaatlusaluse toote liitu suunatud ekspordi kogumahust ajavahemikul 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012. Seepärast leitakse, et valim on Hiina RVst liitu eksporditava solaarklaasi mahu suhtes representatiivne. |
| --- | --- |

(21)

Komisjon korrigeeris Hiina RVst pärit vaatlusaluse toote eksportmüügi kogumahtu pärast seda, kui teda teavitati kahe eksportiva tootja eksportmüügi ülehindamisest (vt põhjendus 18 eespool). Vastavalt koostööd tegevate eksportivate tootjate esitatud andmetele langeb lõpliku valimi arvele üle 50 % vaatlusaluse toote liitu suunatud ekspordi kogumahust ajavahemikul 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012. Seepärast leitakse, et valim on Hiina RVst liitu eksporditava solaarklaasi mahu suhtes representatiivne.

d)   Küsimustiku vastused ja kontrollkäigud

| (22) | Komisjon saatis küsimustikud kõikidele seda taotlenud Hiina eksportivatele tootjatele, samuti valimisse kaasatud liidu tootjatele, sõltumatutele importijatele ja nende ühendustele ning kasutajatele, kes olid endast algatamisteates kehtestatud tähtaja jooksul teada andnud. |
| --- | --- |

(22)

Komisjon saatis küsimustikud kõikidele seda taotlenud Hiina eksportivatele tootjatele, samuti valimisse kaasatud liidu tootjatele, sõltumatutele importijatele ja nende ühendustele ning kasutajatele, kes olid endast algatamisteates kehtestatud tähtaja jooksul teada andnud.

| (23) | Küsimustikule vastasid neli Hiina eksportivat tootjat, kõik valimisse kaasatud liidu tootjad, kaks sõltumatut liidu importijat ning 12 kasutajat. |
| --- | --- |

(23)

Küsimustikule vastasid neli Hiina eksportivat tootjat, kõik valimisse kaasatud liidu tootjad, kaks sõltumatut liidu importijat ning 12 kasutajat.

| (24) | Komisjon kogus ja kontrollis teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu, sellest tuleneva kahju ja liidu huvide esialgseks kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute või äriühingute kontsernide valdustesse:






  (a) | liidu tootjad:






  — | GMB/IF ja teised äriühingud, keda koheldakse konfidentsiaalselt; |
| --- | --- | --- | --- |

(24)

Komisjon kogus ja kontrollis teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu, sellest tuleneva kahju ja liidu huvide esialgseks kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute või äriühingute kontsernide valdustesse:

(a)

liidu tootjad:

—

GMB/IF ja teised äriühingud, keda koheldakse konfidentsiaalselt;

| (b) | importijad:






  — | Vetrad NV, Madalmaad; |
| --- | --- | --- |

(b)

importijad:

—

Vetrad NV, Madalmaad;

| (c) | kasutajad:






  — | Sunerg Solar SRL, Itaalia; |
| --- | --- | --- |

(c)

kasutajad:

—

Sunerg Solar SRL, Itaalia;

| (d) | eksportivad tootjad Hiina RVs:






  — | valimisse kaasatud äriühingud:






  — | Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd (edaspidi „Flat Glass kontsern”); |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

eksportivad tootjad Hiina RVs:

—

valimisse kaasatud äriühingud:

—

Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd (edaspidi „Flat Glass kontsern”);

| — | Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd ja Xinyi Solar (Hong Kong) Limited (edaspidi „Xinyi kontsern”); |
| --- | --- |

—

Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd ja Xinyi Solar (Hong Kong) Limited (edaspidi „Xinyi kontsern”);

| — | Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd., ja Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. (edaspidi „Hehe kontsern”); |
| --- | --- |

—

Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd., ja Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. (edaspidi „Hehe kontsern”);

| — | äriühing, mida hinnati individuaalselt:






  — | Henan Yuhua New Material Co. Ltd (edaspidi „Henan Yuhua”); |
| --- | --- | --- |

—

äriühing, mida hinnati individuaalselt:

—

Henan Yuhua New Material Co. Ltd (edaspidi „Henan Yuhua”);

| (e) | tootja võrdlusriigis:






  — | arvestades vajadust määrata kindlaks normaalväärtus Hiina RV eksportivate tootjate jaoks juhuks, kui neile ei võimaldata algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis b määratletud turumajanduslikku kohtlemist, tehti normaalväärtuse kindlaksmääramiseks Türgi kui võrdlusriigi andmete põhjal kontrollkäik järgmise äriühingu valdustesse:






  — | Trakya Cam Sanayii A.Ș., Türgi. |
| --- | --- | --- | --- |

(e)

tootja võrdlusriigis:

—

arvestades vajadust määrata kindlaks normaalväärtus Hiina RV eksportivate tootjate jaoks juhuks, kui neile ei võimaldata algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis b määratletud turumajanduslikku kohtlemist, tehti normaalväärtuse kindlaksmääramiseks Türgi kui võrdlusriigi andmete põhjal kontrollkäik järgmise äriühingu valdustesse:

—

Trakya Cam Sanayii A.Ș., Türgi.

1.3.2.   Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (25) | Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2009 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(25)

Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2009 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Vaatlusalune toode

| (26) | Käesoleva uurimise raames vaadeldav toode on solaarklaas, mis koosneb karastatud sooda-lubi-lehtklaasist, mille rauasisaldus on alla 300 ppm, päikese läbitustegur üle 88 % (mõõdetud vastavalt AM1,5 300–2 500 nm), kuumuskindlus kuni 250 °C (mõõdetud EN 12150 kohaselt), vastupidavus termolöökidele Δ 150 K (mõõdetud EN 12150 kohaselt) ja mehaaniline tugevus vähemalt 90 N/mm2 (mõõdetud EN 1288-3 kohaselt) („vaatlusalune toode”). |
| --- | --- |

(26)

Käesoleva uurimise raames vaadeldav toode on solaarklaas, mis koosneb karastatud sooda-lubi-lehtklaasist, mille rauasisaldus on alla 300 ppm, päikese läbitustegur üle 88 % (mõõdetud vastavalt AM1,5 300–2 500 nm), kuumuskindlus kuni 250 °C (mõõdetud EN 12150 kohaselt), vastupidavus termolöökidele Δ 150 K (mõõdetud EN 12150 kohaselt) ja mehaaniline tugevus vähemalt 90 N/mm2 (mõõdetud EN 1288-3 kohaselt) („vaatlusalune toode”).

| (27) | Vaatlusalune toode kuulub praegu CN-koodi ex 7007 19 80 alla. |
| --- | --- |

(27)

Vaatlusalune toode kuulub praegu CN-koodi ex 7007 19 80 alla.

| (28) | Solaarklaas on üks komponent nii elektri tootmiseks kasutatavate kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite ja kilest fotoelektriliste moodulite kui ka kuuma vee saamiseks kasutatavate lamedate päikesekollektorite valmistamisel. |
| --- | --- |

(28)

Solaarklaas on üks komponent nii elektri tootmiseks kasutatavate kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite ja kilest fotoelektriliste moodulite kui ka kuuma vee saamiseks kasutatavate lamedate päikesekollektorite valmistamisel.

2.2.   Samasugune toode

| (29) | Uurimine näitas, et vaatlusalusel tootel ning Hiina RV siseturul toodetud ja müüdaval tootel, liidu tootmisharu toodetud ja liidu turul müüdaval tootel ning võrdlusriigina kasutatud Türgis toodetud ja Türgi siseturul müüdaval toote on samad füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ja sama peamine kasutusotstarve. Seepärast käsitatakse neid esialgu samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(29)

Uurimine näitas, et vaatlusalusel tootel ning Hiina RV siseturul toodetud ja müüdaval tootel, liidu tootmisharu toodetud ja liidu turul müüdaval tootel ning võrdlusriigina kasutatud Türgis toodetud ja Türgi siseturul müüdaval toote on samad füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ja sama peamine kasutusotstarve. Seepärast käsitatakse neid esialgu samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

2.3.   Toote määratlusega seotud väited

| (30) | Üks importija soovis, et uurimise alt jäetaks välja kasvuhoonete ehitamiseks kasutatav kasvuhooneklaas, väites, et kasvuhoonete jaoks kasutatakse äärmiselt erinevas mõõdus klaasi, samas kui solaarklaasi toodetakse üksnes teatavates kindlates mõõtudes. Peale selle esitas kõnealune importija tõendi selle kohta, et osa tema impordist moodustab klaas, mille rauasisaldus on üle 300 ppm. Sellest tulenevalt jääb see osa imporditavast kasvuhooneklaasist ilmselgelt käesoleva uurimise käsitlusalast välja. |
| --- | --- |

(30)

Üks importija soovis, et uurimise alt jäetaks välja kasvuhoonete ehitamiseks kasutatav kasvuhooneklaas, väites, et kasvuhoonete jaoks kasutatakse äärmiselt erinevas mõõdus klaasi, samas kui solaarklaasi toodetakse üksnes teatavates kindlates mõõtudes. Peale selle esitas kõnealune importija tõendi selle kohta, et osa tema impordist moodustab klaas, mille rauasisaldus on üle 300 ppm. Sellest tulenevalt jääb see osa imporditavast kasvuhooneklaasist ilmselgelt käesoleva uurimise käsitlusalast välja.

| (31) | Teine importija väitis, et tema imporditaval mööbliklaasil (mida kasutatakse klaasriiulite, klaaspaneelide, lauaklaaside, liuguste paneelide, kattepaneelide jms jaoks) on samasugused või väga sarnased tehnilised omadused kui solaarklaasil, kuid taotles selle uurimise alt välja jätmist, sest sellel on erinev kasutusotstarve. Esitatud tõendite põhjal tundub aga, et suuremal osal tema imporditaval klaasil ei ole kõiki eespool põhjenduses 26 kirjeldatud solaarklaasi tehnilisi omadusi. Eelkõige on kuut liiki imporditud klaasil palju suurem rauasisaldus kui 300 ppm, samal ajal kui üht tüüpi imporditud klaasi rauasisaldus on alla 300 ppm, ent selle päikese läbitustegur on oluliselt väiksem kui minimaalne 88 %, mis on vajalik selle määratlemiseks solaarklaasina. Importija väitis, et kuigi seda liiki klaas ei vasta ühele eespool põhjenduses 26 kirjeldatud solaarklaasi tehnilisele omadusele, on see kooskõlas solaarklaasi põhilise liigitusega, st tegemist on „karastatud sooda-lubi-lehtklaasiga”. Komisjon on esialgsel seisukohal, et uurimise käsitlusalasse kuulub üksnes seda liiki klaas, mis vastab kõikidele solaarklaasi tehnilistele omadustele. Sellest tulenevalt tehakse esialgu järeldus, et eespool nimetatud liiki klaas, mida impordib asjaomane importija, jääb väljapoole uurimise käsitlusala. |
| --- | --- |

(31)

Teine importija väitis, et tema imporditaval mööbliklaasil (mida kasutatakse klaasriiulite, klaaspaneelide, lauaklaaside, liuguste paneelide, kattepaneelide jms jaoks) on samasugused või väga sarnased tehnilised omadused kui solaarklaasil, kuid taotles selle uurimise alt välja jätmist, sest sellel on erinev kasutusotstarve. Esitatud tõendite põhjal tundub aga, et suuremal osal tema imporditaval klaasil ei ole kõiki eespool põhjenduses 26 kirjeldatud solaarklaasi tehnilisi omadusi. Eelkõige on kuut liiki imporditud klaasil palju suurem rauasisaldus kui 300 ppm, samal ajal kui üht tüüpi imporditud klaasi rauasisaldus on alla 300 ppm, ent selle päikese läbitustegur on oluliselt väiksem kui minimaalne 88 %, mis on vajalik selle määratlemiseks solaarklaasina. Importija väitis, et kuigi seda liiki klaas ei vasta ühele eespool põhjenduses 26 kirjeldatud solaarklaasi tehnilisele omadusele, on see kooskõlas solaarklaasi põhilise liigitusega, st tegemist on „karastatud sooda-lubi-lehtklaasiga”. Komisjon on esialgsel seisukohal, et uurimise käsitlusalasse kuulub üksnes seda liiki klaas, mis vastab kõikidele solaarklaasi tehnilistele omadustele. Sellest tulenevalt tehakse esialgu järeldus, et eespool nimetatud liiki klaas, mida impordib asjaomane importija, jääb väljapoole uurimise käsitlusala.

| (32) | Kõik kasvuhooneklaasi ja mööbliklaasi liigid, millel võivad olla solaarklaasiga sarnased tehnilised omadused, jäävad aga käesolevas etapis vaatlusaluse toote määratluse alla, sest neid on võimalik kasutada solaarklaasina. |
| --- | --- |

(32)

Kõik kasvuhooneklaasi ja mööbliklaasi liigid, millel võivad olla solaarklaasiga sarnased tehnilised omadused, jäävad aga käesolevas etapis vaatlusaluse toote määratluse alla, sest neid on võimalik kasutada solaarklaasina.

| (33) | Veel väitis asjaomane importija, et valuklaas tuleks toote määratluse alt välja jätta, sest selle tootmisprotsess erineb valtsklaasi omast, mida kõnealune importija peab ainsaks solaarklaasi liigiks. Kuna valuklaasist kodusisustustooted ei suuda väidetavalt asendada solaarklaasist tooteid, väideti lisaks, et valuklaasi ei tuleks käsitada samasuguse tootena ja see tuleks uurimise käsitlusalast välja jätta. Komisjon on esialgu arvamusel, et valuklaasi ei saa uurimise käsitlusalast välja jätta, sest see vastab kõikidele eespool põhjenduses 26 esitatud tehnilistele omadustele. Lisaks näitas uurimine, et valuklaasi saab ilmaselgelt kasutada solaarklaasina ning seda toodavad nii liidu tootmisharu kui ka Hiina eksportijad. Sellest tulenevalt tehakse esialgne järeldus, et valuklaas jääb uurimise käsitlusalasse. |
| --- | --- |

(33)

Veel väitis asjaomane importija, et valuklaas tuleks toote määratluse alt välja jätta, sest selle tootmisprotsess erineb valtsklaasi omast, mida kõnealune importija peab ainsaks solaarklaasi liigiks. Kuna valuklaasist kodusisustustooted ei suuda väidetavalt asendada solaarklaasist tooteid, väideti lisaks, et valuklaasi ei tuleks käsitada samasuguse tootena ja see tuleks uurimise käsitlusalast välja jätta. Komisjon on esialgu arvamusel, et valuklaasi ei saa uurimise käsitlusalast välja jätta, sest see vastab kõikidele eespool põhjenduses 26 esitatud tehnilistele omadustele. Lisaks näitas uurimine, et valuklaasi saab ilmaselgelt kasutada solaarklaasina ning seda toodavad nii liidu tootmisharu kui ka Hiina eksportijad. Sellest tulenevalt tehakse esialgne järeldus, et valuklaas jääb uurimise käsitlusalasse.

3.   DUMPING

3.1.   Turumajanduslik kohtlemine

| (34) | Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga b määratakse Hiina RVst pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 1–6 nende eksportivate tootjate puhul, kes vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c osutatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(34)

Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga b määratakse Hiina RVst pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 1–6 nende eksportivate tootjate puhul, kes vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c osutatud kriteeriumidele.

| (35) | Need kriteeriumid on lühidalt ja kokkuvõtlikult järgmised:






  (1) | majandusotsuseid tehakse lähtuvalt turutingimustest ja ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta ning kulutused kajastavad turuväärtusi; |
| --- | --- | --- |

(35)

Need kriteeriumid on lühidalt ja kokkuvõtlikult järgmised:

(1)

majandusotsuseid tehakse lähtuvalt turutingimustest ja ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta ning kulutused kajastavad turuväärtusi;

| (2) | äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel; |
| --- | --- |

(2)

äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel;

| (3) | endisest mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle kandunud märkimisväärseid moonutusi; |
| --- | --- |

(3)

endisest mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle kandunud märkimisväärseid moonutusi;

| (4) | pankroti- ja asjaõigusaktid tagavad õiguskindluse ja stabiilsuse ning |
| --- | --- |

(4)

pankroti- ja asjaõigusaktid tagavad õiguskindluse ja stabiilsuse ning

| (5) | valuutavahetus toimub turukursside alusel. |
| --- | --- |

(5)

valuutavahetus toimub turukursside alusel.

| (36) | Kümme koostööd tegevat äriühingut taotlesid turumajanduslikku kohtlemist kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga b ja täitsid turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ettenähtud tähtaegade jooksul. Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b kohaselt kontrolliti turumajandusliku kohtlemise võimaldamist nii kahe valimisse kaasatud äriühingu kui ka individuaalselt hinnatud äriühingu puhul (vt põhjendus 48 allpool). |
| --- | --- |

(36)

Kümme koostööd tegevat äriühingut taotlesid turumajanduslikku kohtlemist kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga b ja täitsid turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ettenähtud tähtaegade jooksul. Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b kohaselt kontrolliti turumajandusliku kohtlemise võimaldamist nii kahe valimisse kaasatud äriühingu kui ka individuaalselt hinnatud äriühingu puhul (vt põhjendus 48 allpool).

| (37) | Selle põhjal tehti otsus turumajandusliku kohtlemise kohta järgmise nelja äriühingu või äriühingute kontserni puhul:






  — | valimisse kaasatud äriühingud:






  — | Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd (edaspidi „Flat Glass kontsern”); |
| --- | --- | --- | --- |

(37)

Selle põhjal tehti otsus turumajandusliku kohtlemise kohta järgmise nelja äriühingu või äriühingute kontserni puhul:

—

valimisse kaasatud äriühingud:

—

Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd (edaspidi „Flat Glass kontsern”);

| — | Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd ja Xinyi Solar (Hong Kong) Limited (edaspidi „Xinyi kontsern”); |
| --- | --- |

—

Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd ja Xinyi Solar (Hong Kong) Limited (edaspidi „Xinyi kontsern”);

| — | Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd.,) ja Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. (edaspidi „Hehe kontsern”); |
| --- | --- |

—

Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd.,) ja Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. (edaspidi „Hehe kontsern”);

| — | äriühing, mida hinnati individuaalselt:






  — | Henan Yuhua New Materials Co. Ltd (edaspidi „Henan Yuhua”). |
| --- | --- | --- |

—

äriühing, mida hinnati individuaalselt:

—

Henan Yuhua New Materials Co. Ltd (edaspidi „Henan Yuhua”).

| (38) | Komisjon hankis kõik vajalikuks peetud andmed ja kontrollis turumajandusliku kohtlemise taotluses esitatud andmeid kõnealuste äriühingute valdustes. |
| --- | --- |

(38)

Komisjon hankis kõik vajalikuks peetud andmed ja kontrollis turumajandusliku kohtlemise taotluses esitatud andmeid kõnealuste äriühingute valdustes.

| (39) | Seotud isikute puhul kontrollib komisjon, kas seotud isikute kontsern tervikuna täidab turumajandusliku kohtlemise tingimused. Sellistel juhtudel, kui vaatlusaluse toote tootmises või müügis osaleb otseselt või kaudselt Hiina RVs asuva taotleja tütarettevõtja või mis tahes muu seotud ettevõtja, hinnatakse turumajanduslikku kohtlemist seega nii iga üksiku äriühingu kui ka terve äriühingute kontserni puhul. |
| --- | --- |

(39)

Seotud isikute puhul kontrollib komisjon, kas seotud isikute kontsern tervikuna täidab turumajandusliku kohtlemise tingimused. Sellistel juhtudel, kui vaatlusaluse toote tootmises või müügis osaleb otseselt või kaudselt Hiina RVs asuva taotleja tütarettevõtja või mis tahes muu seotud ettevõtja, hinnatakse turumajanduslikku kohtlemist seega nii iga üksiku äriühingu kui ka terve äriühingute kontserni puhul.

| (40) | Sellest tulenevalt uuriti turumajandusliku kohtlemise taotlusi nelja eksportiva tootja (äriühingute kontserni) puhul, mis koosnesid kokku üheteistkümnest juriidilisest isikust. |
| --- | --- |

(40)

Sellest tulenevalt uuriti turumajandusliku kohtlemise taotlusi nelja eksportiva tootja (äriühingute kontserni) puhul, mis koosnesid kokku üheteistkümnest juriidilisest isikust.

| (41) | Uurimise käigus tehti kindlaks, et ükski turumajanduslikku kohtlemist taotlevast neljast eksportivast tootjast (äriühingute kontsernist) ei suutnud tõendada, et nad täidavad kõik algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriumid. |
| --- | --- |

(41)

Uurimise käigus tehti kindlaks, et ükski turumajanduslikku kohtlemist taotlevast neljast eksportivast tootjast (äriühingute kontsernist) ei suutnud tõendada, et nad täidavad kõik algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriumid.

| (42) | Täpsemalt ei suutnud kolm eksportivat tootjat ei eraldi ega kontsernina tõendada, et neil on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega, ning seepärast ei vastanud nad turumajandusliku kohtlemise teisele kriteeriumile. |
| --- | --- |

(42)

Täpsemalt ei suutnud kolm eksportivat tootjat ei eraldi ega kontsernina tõendada, et neil on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega, ning seepärast ei vastanud nad turumajandusliku kohtlemise teisele kriteeriumile.

| (43) | Peale selle ei suutnud ükski neljast eksportivast tootjast ei eraldi ega kontsernina tõendada, et nende puhul ei ole varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist üle kandunud märkimisväärseid moonutusi. Sellest tulenevalt ei vastanud need äriühingud või äriühingute kontsernid turumajandusliku kohtlemise kolmandale kriteeriumile. Täpsemalt kohaldati kõigi nelja eksportiva tootja või eksportivate tootjate kontserni suhtes maksusoodustusi. |
| --- | --- |

(43)

Peale selle ei suutnud ükski neljast eksportivast tootjast ei eraldi ega kontsernina tõendada, et nende puhul ei ole varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist üle kandunud märkimisväärseid moonutusi. Sellest tulenevalt ei vastanud need äriühingud või äriühingute kontsernid turumajandusliku kohtlemise kolmandale kriteeriumile. Täpsemalt kohaldati kõigi nelja eksportiva tootja või eksportivate tootjate kontserni suhtes maksusoodustusi.

| (44) | Lisaks ei vastanud üks asjaomane eksportiv tootja kolmandale kriteeriumile ka selle põhjal, et hoolimata oma kehvast finantsolukorrast said mitu kontserni kuuluvat äriühingut uurimisperioodi jooksul (ja enne seda) rahalisi vahendeid selliste intressimääradega, mida tavapärastel turumajanduslikel tingimustel pakutakse üksnes heas finantsolukorras olevatele äriühingutele. Teine eksportivate tootjate kontsern ei vastanud kolmandale kriteeriumile ka seetõttu, et kontserni kuuluvad äriühingud ostsid riigi omandusse kuuluvalt tarnijalt maagaasi odavama hinnaga. |
| --- | --- |

(44)

Lisaks ei vastanud üks asjaomane eksportiv tootja kolmandale kriteeriumile ka selle põhjal, et hoolimata oma kehvast finantsolukorrast said mitu kontserni kuuluvat äriühingut uurimisperioodi jooksul (ja enne seda) rahalisi vahendeid selliste intressimääradega, mida tavapärastel turumajanduslikel tingimustel pakutakse üksnes heas finantsolukorras olevatele äriühingutele. Teine eksportivate tootjate kontsern ei vastanud kolmandale kriteeriumile ka seetõttu, et kontserni kuuluvad äriühingud ostsid riigi omandusse kuuluvalt tarnijalt maagaasi odavama hinnaga.

| (45) | Komisjon teavitas asjaomaseid äriühinguid, Hiina RV ametiasutusi ja kaebuse esitajat turumajandusliku kohtlemise uurimise tulemustest ning kutsus neid üles esitama märkusi. |
| --- | --- |

(45)

Komisjon teavitas asjaomaseid äriühinguid, Hiina RV ametiasutusi ja kaebuse esitajat turumajandusliku kohtlemise uurimise tulemustest ning kutsus neid üles esitama märkusi.

| (46) | Esitatud märkused ei muutnud komisjoni esialgseid järeldusi. Pärast liikmesriikidega konsulteerimist kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga c teavitati 13. septembril 2013 kõiki taotlejaid individuaalselt ja ametlikult komisjoni lõplikust otsusest nende vastava turumajandusliku kohtlemise taotluse kohta. |
| --- | --- |

(46)

Esitatud märkused ei muutnud komisjoni esialgseid järeldusi. Pärast liikmesriikidega konsulteerimist kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga c teavitati 13. septembril 2013 kõiki taotlejaid individuaalselt ja ametlikult komisjoni lõplikust otsusest nende vastava turumajandusliku kohtlemise taotluse kohta.

| (47) | Selle põhjal ei suutnud ükski turumajanduslikku kohtlemist taotlenud neljast koostööd tegevast Hiina RV eksportivast tootjast või eksportivate tootjate kontsernist tõendada, et nad vastavad kõikidele algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriumidele, ning seepärast lükati nende turumajandusliku kohtlemise taotlused tagasi. |
| --- | --- |

(47)

Selle põhjal ei suutnud ükski turumajanduslikku kohtlemist taotlenud neljast koostööd tegevast Hiina RV eksportivast tootjast või eksportivate tootjate kontsernist tõendada, et nad vastavad kõikidele algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriumidele, ning seepärast lükati nende turumajandusliku kohtlemise taotlused tagasi.

3.2.   Individuaalne hindamine

| (48) | Üks kahest algselt valimisse kaasatud, ent hiljem sellest välja jäetud eksportivast tootjast (vt põhjendus 18) taotles algmääruse artikli 17 lõike 3 kohaselt individuaalset hindamist juhul, kui teda valimisse ei kaasata. Pärast äriühingu valimist väljajätmist ja arvestades asjaolu, et turumajanduslikku kohtlemist käsitlev kontrollkäik oli juba toimunud (vt põhjendus 37 eespool), leiti, et asjaomasele äriühingule individuaalse hindamise võimaldamine ei oleks põhjendamatult koormav. Ükski teine valimisse mitte kaasatud eksportiv tootja ei taotlenud individuaalset hindamist. |
| --- | --- |

(48)

Üks kahest algselt valimisse kaasatud, ent hiljem sellest välja jäetud eksportivast tootjast (vt põhjendus 18) taotles algmääruse artikli 17 lõike 3 kohaselt individuaalset hindamist juhul, kui teda valimisse ei kaasata. Pärast äriühingu valimist väljajätmist ja arvestades asjaolu, et turumajanduslikku kohtlemist käsitlev kontrollkäik oli juba toimunud (vt põhjendus 37 eespool), leiti, et asjaomasele äriühingule individuaalse hindamise võimaldamine ei oleks põhjendamatult koormav. Ükski teine valimisse mitte kaasatud eksportiv tootja ei taotlenud individuaalset hindamist.

3.3.   Normaalväärtus

3.3.1.   Võrdlusriigi valik

| (49) | Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga a nägi komisjon algatamisteates ette, et normaalväärtus määratakse kindlaks kolmandas turumajanduslikus riigis kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse alusel või juhul, kui sobilikku kolmandat turumajanduslikku riiki ei leita, määratakse normaalväärtus kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga a kindlaks liidu hindade põhjal. Enne liidu hindadele tuginemist uurib komisjon kõiki võimalusi sobiliku võrdlusriigi valimiseks. |
| --- | --- |

(49)

Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga a nägi komisjon algatamisteates ette, et normaalväärtus määratakse kindlaks kolmandas turumajanduslikus riigis kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse alusel või juhul, kui sobilikku kolmandat turumajanduslikku riiki ei leita, määratakse normaalväärtus kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga a kindlaks liidu hindade põhjal. Enne liidu hindadele tuginemist uurib komisjon kõiki võimalusi sobiliku võrdlusriigi valimiseks.

| (50) | Huvitatud isikuid kutsuti üles esitama märkusi võrdlusriigi valiku ja liidu hindade kasutamise kohta. |
| --- | --- |

(50)

Huvitatud isikuid kutsuti üles esitama märkusi võrdlusriigi valiku ja liidu hindade kasutamise kohta.

| (51) | Märkusi esitasid Hiina kergetööstustoodangu ja tarbekunsti impordi ja ekspordi koda, üks sõltumatu importija ning kaks Hiina eksportivat tootjat, kes kõik vaidlustasid liidu hindade kasutamise normaalväärtuse kindlaksmääramiseks. Sobilike võrdlusriikidena pakuti välja Türgi ja India. |
| --- | --- |

(51)

Märkusi esitasid Hiina kergetööstustoodangu ja tarbekunsti impordi ja ekspordi koda, üks sõltumatu importija ning kaks Hiina eksportivat tootjat, kes kõik vaidlustasid liidu hindade kasutamise normaalväärtuse kindlaksmääramiseks. Sobilike võrdlusriikidena pakuti välja Türgi ja India.

| (52) | Vahepeal tegid komisjoni talitused kõikide sobiliku võrdlusriigi valimise võimaluste uurimisel kindlaks üksteist turumajanduslikku kolmandat riiki, kus võidaks solaarklaasi toota, tuginedes avalikult kättesaadavale teabele, ja kutsusid 24 asjaomastes riikides tegutsevat äriühingut üles tegema komisjoniga koostööd. Kõnealused riigid olid Austraalia, India, Indoneesia, Jaapan, Saudi Araabia, Lõuna-Aafrika, Lõuna-Korea, Taiwan, Tai, Türgi ja Ameerika Ühendriigid. |
| --- | --- |

(52)

Vahepeal tegid komisjoni talitused kõikide sobiliku võrdlusriigi valimise võimaluste uurimisel kindlaks üksteist turumajanduslikku kolmandat riiki, kus võidaks solaarklaasi toota, tuginedes avalikult kättesaadavale teabele, ja kutsusid 24 asjaomastes riikides tegutsevat äriühingut üles tegema komisjoniga koostööd. Kõnealused riigid olid Austraalia, India, Indoneesia, Jaapan, Saudi Araabia, Lõuna-Aafrika, Lõuna-Korea, Taiwan, Tai, Türgi ja Ameerika Ühendriigid.

| (53) | Komisjoni käsutuses olevate andmete põhjal toodetakse samasugust toodet peale Hiina RV ja liidu ainult Indias ja Türgis. Selleks et hinnata nõuetekohaselt Türgi ja India sobilikkust asjakohaste võrdlusriikidena, analüüsis komisjon samasugust toodet käsitlevat teavet, täpsemalt tootjate arvu, siseturu suurust, impordi taset ning kaubanduslikke ja mittekaubanduslikke tõkkeid mõlemas riigis. Endast andis aga teada ja väljendas valmisolekut teha komisjoniga koostööd ainult üks Türgi äriühing, hoolimata komisjoni mitmest jõupingutusest teha koostööd ka India tootjatega. |
| --- | --- |

(53)

Komisjoni käsutuses olevate andmete põhjal toodetakse samasugust toodet peale Hiina RV ja liidu ainult Indias ja Türgis. Selleks et hinnata nõuetekohaselt Türgi ja India sobilikkust asjakohaste võrdlusriikidena, analüüsis komisjon samasugust toodet käsitlevat teavet, täpsemalt tootjate arvu, siseturu suurust, impordi taset ning kaubanduslikke ja mittekaubanduslikke tõkkeid mõlemas riigis. Endast andis aga teada ja väljendas valmisolekut teha komisjoniga koostööd ainult üks Türgi äriühing, hoolimata komisjoni mitmest jõupingutusest teha koostööd ka India tootjatega.

| (54) | Türgi näol on tegemist kolmanda turumajandusliku riigiga. Samasuguse toote suhtes kohaldatav imporditollimaks on 3 % enamsoodustusrežiimi tollitariifi määrast. Tänu Türgi ja ELi tolliliidule kohaldatakse kahepoolselt 0 % imporditollimaksu. Tundub, et samasuguse toote suhtes ei kohaldata mingeid muid tollimakse ega teisi olulisi mittekaubanduslikke tõkkeid. |
| --- | --- |

(54)

Türgi näol on tegemist kolmanda turumajandusliku riigiga. Samasuguse toote suhtes kohaldatav imporditollimaks on 3 % enamsoodustusrežiimi tollitariifi määrast. Tänu Türgi ja ELi tolliliidule kohaldatakse kahepoolselt 0 % imporditollimaksu. Tundub, et samasuguse toote suhtes ei kohaldata mingeid muid tollimakse ega teisi olulisi mittekaubanduslikke tõkkeid.

| (55) | Uurimises koostöö tegemiseks valmisolekut väljendanud Türgi tootja väitel on ta ainus äriühing, kes Türgis samasugust toodet toodab. Äriühingu tootmismaht on märkimisväärne ning ta nii ekspordib samasugust toodet kui ka müüb seda siseturul, kusjuures ekspordikogused on suuremad kui siseturul müüdavad kogused. |
| --- | --- |

(55)

Uurimises koostöö tegemiseks valmisolekut väljendanud Türgi tootja väitel on ta ainus äriühing, kes Türgis samasugust toodet toodab. Äriühingu tootmismaht on märkimisväärne ning ta nii ekspordib samasugust toodet kui ka müüb seda siseturul, kusjuures ekspordikogused on suuremad kui siseturul müüdavad kogused.

| (56) | Hoolimata kaubanduslike ja mittekaubanduslike tõkete puudumisest ei imporditud Türgi turule uurimisperioodil peaaegu üldse solaarklaasi. Samal ajal kinnitas komisjoni uurimine, et koostööd tegeva võrdlusriigi tootja kasum oli uurimisperioodil mõistlik ega olnud ülemäärane. |
| --- | --- |

(56)

Hoolimata kaubanduslike ja mittekaubanduslike tõkete puudumisest ei imporditud Türgi turule uurimisperioodil peaaegu üldse solaarklaasi. Samal ajal kinnitas komisjoni uurimine, et koostööd tegeva võrdlusriigi tootja kasum oli uurimisperioodil mõistlik ega olnud ülemäärane.

| (57) | Tuginedes eespool kirjeldatule ja võttes arvesse kogu uurimise käesolevas etapis kättesaadavat teavet, valiti Türgi kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga a esialgselt võrdlusriigiks. |
| --- | --- |

(57)

Tuginedes eespool kirjeldatule ja võttes arvesse kogu uurimise käesolevas etapis kättesaadavat teavet, valiti Türgi kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga a esialgselt võrdlusriigiks.

3.3.2.   Normaalväärtus

| (58) | Võttes arvesse asjaolu, et kõik turumajandusliku kohtlemise taotlused lükati tagasi, määrati normaalväärtus Hiina eksportivate tootjate jaoks algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt andmete põhjal, mis saadi võrdlusriigis asuvalt tootjalt. |
| --- | --- |

(58)

Võttes arvesse asjaolu, et kõik turumajandusliku kohtlemise taotlused lükati tagasi, määrati normaalväärtus Hiina eksportivate tootjate jaoks algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt andmete põhjal, mis saadi võrdlusriigis asuvalt tootjalt.

| (59) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 uuris komisjon kõigepealt, kas Türgis on samasuguse toote müük sõltumatutele klientidele representatiivne. Leiti, et koostööd tegeva Türgi tootja samasuguse toote müük toimus Türgi siseturul representatiivsetes kogustes, mis on võrreldavad liitu eksporditud vaatlusaluse toote müügiga, mille eksportisid valimisse kaasatud Hiina eksportivad tootjad. |
| --- | --- |

(59)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 uuris komisjon kõigepealt, kas Türgis on samasuguse toote müük sõltumatutele klientidele representatiivne. Leiti, et koostööd tegeva Türgi tootja samasuguse toote müük toimus Türgi siseturul representatiivsetes kogustes, mis on võrreldavad liitu eksporditud vaatlusaluse toote müügiga, mille eksportisid valimisse kaasatud Hiina eksportivad tootjad.

| (60) | Seejärel uuris komisjon, kas sellist müüki võiks käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti kindlaks, kui suure osa kõnealuse tooteliigi müügist moodustas kasumlik müük sõltumatutele klientidele. Müügitehinguid käsitati kasumlikena, kui ühikuhind oli tootmiskuludega võrdne või sellest suurem. Seega määrati kindlaks Türgi tootja tootmiskulud uurimisperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(60)

Seejärel uuris komisjon, kas sellist müüki võiks käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti kindlaks, kui suure osa kõnealuse tooteliigi müügist moodustas kasumlik müük sõltumatutele klientidele. Müügitehinguid käsitati kasumlikena, kui ühikuhind oli tootmiskuludega võrdne või sellest suurem. Seega määrati kindlaks Türgi tootja tootmiskulud uurimisperioodi jooksul.

| (61) | Nende tooteliikide puhul, mille siseturu müügimahust üle 80 % toimus kuludest kõrgema hinnaga ja mille keskmine kaalutud müügihind oli võrdne ühiku keskmise kaalutud tootmiskuludega või ületas neid, arvutati normaalväärtus tooteliigi kohta kõnealuse tooteliigi kogu omamaise müügi tegelike hindade kaalutud keskmisena, olenemata sellest, kas selline müük oli kasumlik või mitte. |
| --- | --- |

(61)

Nende tooteliikide puhul, mille siseturu müügimahust üle 80 % toimus kuludest kõrgema hinnaga ja mille keskmine kaalutud müügihind oli võrdne ühiku keskmise kaalutud tootmiskuludega või ületas neid, arvutati normaalväärtus tooteliigi kohta kõnealuse tooteliigi kogu omamaise müügi tegelike hindade kaalutud keskmisena, olenemata sellest, kas selline müük oli kasumlik või mitte.

| (62) | Kui tooteliigi kasumlik müük moodustas seda liiki toote müügi kogumahust kuni 80 % või kui kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine müügihind oli ühiku tootmiskuludest väiksem, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis arvutati kui kõnealuse tooteliigi üksnes kasumliku omamaise müügi kaalutud keskmine hind uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(62)

Kui tooteliigi kasumlik müük moodustas seda liiki toote müügi kogumahust kuni 80 % või kui kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine müügihind oli ühiku tootmiskuludest väiksem, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis arvutati kui kõnealuse tooteliigi üksnes kasumliku omamaise müügi kaalutud keskmine hind uurimisperioodil.

| (63) | Tooteliikide puhul, mis ei olnud kasumlikud, arvutati normaalväärtus nii, et Türgi tootja tootmiskuludele liideti müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumlike tooteliikide kasumimarginaal. |
| --- | --- |

(63)

Tooteliikide puhul, mis ei olnud kasumlikud, arvutati normaalväärtus nii, et Türgi tootja tootmiskuludele liideti müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumlike tooteliikide kasumimarginaal.

| (64) | Kuna Türgis toodetud solaarklaasi puhul ei kasutatud uurimisperioodil pindamist ega klaasivalu, ei müüdud Türgi siseturul mitut tooteliiki. Seepärast tuli selliste tooteliikide puhul, mida uurimisperioodil Türgis ei müüdud, ent mida eksporditi Hiina RVst liitu, algmääruse artikli 2 lõike 3 kohaselt kindlaks määrata arvestuslik normaalväärtus, tuginedes Türgi võrdlustootja tootmiskuludele, millele liidetakse mõistlikud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum. Pindamise kulud ja klaasivalu kulud põhinesid liidu tootmisharu esitatud andmetel. |
| --- | --- |

(64)

Kuna Türgis toodetud solaarklaasi puhul ei kasutatud uurimisperioodil pindamist ega klaasivalu, ei müüdud Türgi siseturul mitut tooteliiki. Seepärast tuli selliste tooteliikide puhul, mida uurimisperioodil Türgis ei müüdud, ent mida eksporditi Hiina RVst liitu, algmääruse artikli 2 lõike 3 kohaselt kindlaks määrata arvestuslik normaalväärtus, tuginedes Türgi võrdlustootja tootmiskuludele, millele liidetakse mõistlikud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum. Pindamise kulud ja klaasivalu kulud põhinesid liidu tootmisharu esitatud andmetel.

3.4.   Ekspordihinnad

| (65) | Ekspordihinnad põhinesid algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavatel hindadel. |
| --- | --- |

(65)

Ekspordihinnad põhinesid algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavatel hindadel.

3.5.   Võrdlus

| (66) | Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasehindade alusel. Dumpingumarginaalide määramiseks võrreldi valimisse kaasatud eksportijate individuaalseid tehasehindu võrdlusriigi tootja omamaise müügi hindadega või vajaduse korral arvestusliku normaalväärtusega. |
| --- | --- |

(66)

Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasehindade alusel. Dumpingumarginaalide määramiseks võrreldi valimisse kaasatud eksportijate individuaalseid tehasehindu võrdlusriigi tootja omamaise müügi hindadega või vajaduse korral arvestusliku normaalväärtusega.

| (67) | Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tegemiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi. |
| --- | --- |

(67)

Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tegemiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi.

| (68) | Sellest lähtuvalt võeti kõikidel juhtudel, kus ilmnes, et see hindade võrreldavust mõjutas, arvesse transpordi-, mereveo- ja kindlustuskulusid, käitlemis-, laadimis- ja lisakulusid, eksporditollimakse ja vahendustasusid. |
| --- | --- |

(68)

Sellest lähtuvalt võeti kõikidel juhtudel, kus ilmnes, et see hindade võrreldavust mõjutas, arvesse transpordi-, mereveo- ja kindlustuskulusid, käitlemis-, laadimis- ja lisakulusid, eksporditollimakse ja vahendustasusid.

3.6.   Dumpingumarginaal

| (69) | Valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul võrreldi samasuguse toote iga liigi kaalutud keskmist arvestuslikku normaalväärtust Türgis vastava tooteliigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga, nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõigetes 11 ja 12. |
| --- | --- |

(69)

Valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul võrreldi samasuguse toote iga liigi kaalutud keskmist arvestuslikku normaalväärtust Türgis vastava tooteliigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga, nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõigetes 11 ja 12.

| (70) | Algmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt võrreldi valimisse kaasatud eksportivate tootjate ja ühe individuaalselt hinnatud äriühingu dumpingumarginaalide kindlaksmääramiseks Türgis kindlaks määratud samasuguse toote iga liigi arvestusliku normaalväärtuse kaalutud keskmist iga äriühingu vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata. |
| --- | --- |

(70)

Algmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt võrreldi valimisse kaasatud eksportivate tootjate ja ühe individuaalselt hinnatud äriühingu dumpingumarginaalide kindlaksmääramiseks Türgis kindlaks määratud samasuguse toote iga liigi arvestusliku normaalväärtuse kaalutud keskmist iga äriühingu vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata.

| (71) | Valimisse mitte kaasatud koostööd tegevate eksportivate tootjate kaalutud keskmine dumpingumarginaal arvutati vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 6. See marginaal kehtestati valimisse kaasatud eksportivate tootjate kohta kindlaksmääratud marginaalide põhjal. |
| --- | --- |

(71)

Valimisse mitte kaasatud koostööd tegevate eksportivate tootjate kaalutud keskmine dumpingumarginaal arvutati vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 6. See marginaal kehtestati valimisse kaasatud eksportivate tootjate kohta kindlaksmääratud marginaalide põhjal.

| (72) | Kõikide teiste Hiina RV eksportivate tootjate puhul määrati dumpingumarginaal kindlaks kättesaadavate faktide põhjal, nagu on ette nähtud algmääruse artikliga 18. Selleks tegi komisjon kindlaks koostöö taseme Hiina RVs. Koostöö tase on koostööd tegevate eksportivate tootjate liitu suunatud ekspordimahu osa asjaomase riigi liitu suunatud ekspordi kogumahust, nagu on täpsustatud kaebuses (vt põhjendus 15 eespool). |
| --- | --- |

(72)

Kõikide teiste Hiina RV eksportivate tootjate puhul määrati dumpingumarginaal kindlaks kättesaadavate faktide põhjal, nagu on ette nähtud algmääruse artikliga 18. Selleks tegi komisjon kindlaks koostöö taseme Hiina RVs. Koostöö tase on koostööd tegevate eksportivate tootjate liitu suunatud ekspordimahu osa asjaomase riigi liitu suunatud ekspordi kogumahust, nagu on täpsustatud kaebuses (vt põhjendus 15 eespool).

| (73) | Koostöö tase on kõrge, sest koostööd tegevate eksportivate tootjate import moodustas rohkem kui 80 % liitu suunatud koguekspordist uurimisperioodil. Selle põhjal määrati kõikide teiste Hiina RV eksportivate tootjate suhtes kohaldatav dumpingu jääkmarginaal kindlaks tasemel, mis vastab valimisse kaasatud koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul kindlaksmääratud kõrgeimale dumpingumarginaalile. |
| --- | --- |

(73)

Koostöö tase on kõrge, sest koostööd tegevate eksportivate tootjate import moodustas rohkem kui 80 % liitu suunatud koguekspordist uurimisperioodil. Selle põhjal määrati kõikide teiste Hiina RV eksportivate tootjate suhtes kohaldatav dumpingu jääkmarginaal kindlaks tasemel, mis vastab valimisse kaasatud koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul kindlaksmääratud kõrgeimale dumpingumarginaalile.

| (74) | Kindlaksmääratud esialgsed dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, on järgmised. | Äriühingu nimi | Esialgne dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- | --- |
| Valimisse kaasatud äriühingud | Flat Glass kontsern | 86,2 % |
| Hehe kontsern | 75,3 % |
| Xinyi kontsern | 74,0 % |
| Individuaalse dumpingumarginaaliga äriühing | Henan Yuhua | 31,9 % |
| Valimisse mitte kaasatud koostööd tegevad äriühingud, mille suhtes kohaldatakse valimi keskmist | | 79,8 % |
| Kõik teised äriühingud | | 86,2 % |

(74)

Kindlaksmääratud esialgsed dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, on järgmised.

Äriühingu nimi

Esialgne dumpingumarginaal

Valimisse kaasatud äriühingud

Flat Glass kontsern

86,2 %

Hehe kontsern

75,3 %

Xinyi kontsern

74,0 %

Individuaalse dumpingumarginaaliga äriühing

Henan Yuhua

31,9 %

Valimisse mitte kaasatud koostööd tegevad äriühingud, mille suhtes kohaldatakse valimi keskmist

79,8 %

Kõik teised äriühingud

86,2 %

4.   KAHJU

4.1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

| (75) | Liidus tootis samasugust toodet uurimisperioodi jooksul kaheksa tootjat. Need tootjad moodustavad liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses ja neid nimetatakse edaspidi „liidu tootmisharuks”. |
| --- | --- |

(75)

Liidus tootis samasugust toodet uurimisperioodi jooksul kaheksa tootjat. Need tootjad moodustavad liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses ja neid nimetatakse edaspidi „liidu tootmisharuks”.

| (76) | Liidu kogutoodangu kindlaksmääramiseks uurimisperioodil kasutati kogu olemasolevat teavet liidu tootmisharu kohta, sealhulgas kaebuse esitajalt saadud teavet, liidu tootmisharu ühenduse (Glass for Europe) esitatud makromajanduslikke andmeid ja valimisse kaasatud liidu tootjate vastuseid küsimustikule. Kuna solaarklaasi imporditakse liitu tollitariifistiku rubriigi 7007 19 80 (muud – lamineeritud kildumatu klaas) all, mis hõlmab ka muid tooteid, mis ei kuulu käesoleva uurimise alla, ei saanud impordimahtude ja -väärtuste kindlakstegemiseks kasutada Eurostati andmeid. Impordimahud ja -väärtused tehti kindlaks kaebuse esitaja ning liidu tootmisharu ühenduse esitatud andmete põhjal. Kui see oli võimalik, võrreldi andmeid küsimustiku vastustega. Selle põhjal oli liidu kogutoodang uurimisperioodil hinnanguliselt ligikaudu 21 734 000 m2. |
| --- | --- |

(76)

Liidu kogutoodangu kindlaksmääramiseks uurimisperioodil kasutati kogu olemasolevat teavet liidu tootmisharu kohta, sealhulgas kaebuse esitajalt saadud teavet, liidu tootmisharu ühenduse (Glass for Europe) esitatud makromajanduslikke andmeid ja valimisse kaasatud liidu tootjate vastuseid küsimustikule. Kuna solaarklaasi imporditakse liitu tollitariifistiku rubriigi 7007 19 80 (muud – lamineeritud kildumatu klaas) all, mis hõlmab ka muid tooteid, mis ei kuulu käesoleva uurimise alla, ei saanud impordimahtude ja -väärtuste kindlakstegemiseks kasutada Eurostati andmeid. Impordimahud ja -väärtused tehti kindlaks kaebuse esitaja ning liidu tootmisharu ühenduse esitatud andmete põhjal. Kui see oli võimalik, võrreldi andmeid küsimustiku vastustega. Selle põhjal oli liidu kogutoodang uurimisperioodil hinnanguliselt ligikaudu 21 734 000 m2.

| (77) | Nagu on selgitatud eespool põhjenduses 10, kaasati valimisse neli liidu tootjat, kelle toodang moodustab 79 % liidu samasuguse toote kogumüügist. |
| --- | --- |

(77)

Nagu on selgitatud eespool põhjenduses 10, kaasati valimisse neli liidu tootjat, kelle toodang moodustab 79 % liidu samasuguse toote kogumüügist.

4.2.   Asjaomase liidu turu kindlaksmääramine

| (78) | Uurimise käigus leiti, et ühegi valimisse kaasatud liidu tootja toodang ei olnud ette nähtud omatarbeks. |
| --- | --- |

(78)

Uurimise käigus leiti, et ühegi valimisse kaasatud liidu tootja toodang ei olnud ette nähtud omatarbeks.

| (79) | Sellest tulenevalt ei ole uurimise jaoks vaja eraldi analüüsida müüki suletud turul. |
| --- | --- |

(79)

Sellest tulenevalt ei ole uurimise jaoks vaja eraldi analüüsida müüki suletud turul.

4.3.   Liidu tarbimine

| (80) | Liidu tarbimine määrati kindlaks liidu kõikide tootjate müügi kogumahu alusel liidu turul, millest lahutati nende eksport ja millele liideti import Hiina RVst ja import muudest kolmandatest riikidest. Nagu on selgitatud eespool põhjenduses 76, põhines liidu tarbimine kaebuse esitaja ning liidu tootmisharu ühenduse (Glass for Europe) esitatud andmetel ja võimaluse korral võrreldi seda valimisse kaasatud liidu tootjate vastustega küsimustikule. |
| --- | --- |

(80)

Liidu tarbimine määrati kindlaks liidu kõikide tootjate müügi kogumahu alusel liidu turul, millest lahutati nende eksport ja millele liideti import Hiina RVst ja import muudest kolmandatest riikidest. Nagu on selgitatud eespool põhjenduses 76, põhines liidu tarbimine kaebuse esitaja ning liidu tootmisharu ühenduse (Glass for Europe) esitatud andmetel ja võimaluse korral võrreldi seda valimisse kaasatud liidu tootjate vastustega küsimustikule.

| (81) | Liidu tarbimine muutus järgmiselt.

  Tabel 1


  Liidu tarbimine (1 000 m2) | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu kogutarbimine | 19 440 | 28 504 | 35 258 | 29 040 |
| Indeks | 100 | 147 | 181 | 149 |
| Allikas: Glass for Europe ja kaebuse esitaja |

(81)

Liidu tarbimine muutus järgmiselt.

Tabel 1

Liidu tarbimine (1 000 m2)

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Liidu kogutarbimine

19 440

28 504

35 258

29 040

Indeks

100

147

181

149

Allikas: Glass for Europe ja kaebuse esitaja

| (82) | Vaatlusalusel perioodil kasvas liidu kogutarbimine 2009. aastast kuni uurimisperioodini 49 %, kuid kahanes uurimisperioodil 2011. aastaga võrreldes. Kokkuvõttes kasvas solaarklaasi tarbimine liidus 2009. aasta tasemega võrreldes märkimisväärselt. See on tingitud peamiselt lõpptoodete, eelkõige fotoelektriliste moodulite tarbimise kasvust (vt põhjendus 142 allpool). |
| --- | --- |

(82)

Vaatlusalusel perioodil kasvas liidu kogutarbimine 2009. aastast kuni uurimisperioodini 49 %, kuid kahanes uurimisperioodil 2011. aastaga võrreldes. Kokkuvõttes kasvas solaarklaasi tarbimine liidus 2009. aasta tasemega võrreldes märkimisväärselt. See on tingitud peamiselt lõpptoodete, eelkõige fotoelektriliste moodulite tarbimise kasvust (vt põhjendus 142 allpool).

4.4.   Asjaomasest riigist pärit import

4.4.1.   Asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja turuosa

| (83) | Asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga import liitu muutus järgmiselt.

  Tabel 2


  Impordi maht (1 000 m2) ja turuosa | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiina RVst pärit impordi maht (1 000 m2) | 1 200 | 2 050 | 6 150 | 8 350 |
| Indeks | 100 | 171 | 513 | 696 |
| Turuosa | 6,2 % | 7,2 % | 17,4 % | 28,8 % |
| Indeks | 100 | 117 | 283 | 466 |
| Allikas: Glass for Europe ja kaebuse esitaja |

(83)

Asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga import liitu muutus järgmiselt.

Tabel 2

Impordi maht (1 000 m2) ja turuosa

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Hiina RVst pärit impordi maht (1 000 m2)

1 200

2 050

6 150

8 350

Indeks

100

171

513

696

Turuosa

6,2 %

7,2 %

17,4 %

28,8 %

Indeks

100

117

283

466

Allikas: Glass for Europe ja kaebuse esitaja

| (84) | Vaatlusalusel perioodil kasvas vaatlusaluse toote liitu suunatud dumpinguhinnaga impordi maht märkimisväärselt – 596 %. Selle tagajärjel suurenes oluliselt vaatlusaluse toote liitu suunatud dumpinguhinnaga impordi turuosa. Täpsemalt kasvas kõnealuse impordi turuosa 6,1 %-lt 28,7 %-le. Kokkuvõttes suurenes 2009. aastast kuni uurimisperioodini märgatavalt nii vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi maht kui ka turuosa. |
| --- | --- |

(84)

Vaatlusalusel perioodil kasvas vaatlusaluse toote liitu suunatud dumpinguhinnaga impordi maht märkimisväärselt – 596 %. Selle tagajärjel suurenes oluliselt vaatlusaluse toote liitu suunatud dumpinguhinnaga impordi turuosa. Täpsemalt kasvas kõnealuse impordi turuosa 6,1 %-lt 28,7 %-le. Kokkuvõttes suurenes 2009. aastast kuni uurimisperioodini märgatavalt nii vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi maht kui ka turuosa.

| (85) | Asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi kasv ületas oluliselt vaatlusaluse toote ja samasuguse toote tarbimise kasvu liidus. Sellest tulenevalt said eksportivad tootjad liidu tarbimise kasvust palju suuremat kasu ja tugevdasid märgatavalt oma turupositsiooni. |
| --- | --- |

(85)

Asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi kasv ületas oluliselt vaatlusaluse toote ja samasuguse toote tarbimise kasvu liidus. Sellest tulenevalt said eksportivad tootjad liidu tarbimise kasvust palju suuremat kasu ja tugevdasid märgatavalt oma turupositsiooni.

4.4.2.   Asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi hinnad ja hinna allalöömine

| (86) | Asjaomasest riigist pärit liitu suunatud dumpinguhinnaga impordi keskmine hind muutus järgmiselt.

  Tabel 3


  Impordihinnad (eurot/m2) | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiina RV | 6,02 | 6,10 | 4,96 | 4,38 |
| Indeks | 100 | 101 | 82 | 73 |
| Allikas: | kaebuse esitaja ning Hiina eksportivate tootjate vastused küsimustikule |

(86)

Asjaomasest riigist pärit liitu suunatud dumpinguhinnaga impordi keskmine hind muutus järgmiselt.

Tabel 3

Impordihinnad (eurot/m2)

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Hiina RV

6,02

6,10

4,96

4,38

Indeks

100

101

82

73

Allikas:

kaebuse esitaja ning Hiina eksportivate tootjate vastused küsimustikule

| (87) | Vaatlusaluse toote keskmine impordihind langes vaatlusalusel perioodil. Keskmine impordihind vähenes 27,2 % – 6,02 eurolt/m2 2009. aastal 4,38 eurole/m2 uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(87)

Vaatlusaluse toote keskmine impordihind langes vaatlusalusel perioodil. Keskmine impordihind vähenes 27,2 % – 6,02 eurolt/m2 2009. aastal 4,38 eurole/m2 uurimisperioodil.

| (88) | Hindade allalöömise kindlakstegemiseks uurimisperioodil võrreldi iga tooteliigi puhul kaalutud keskmisi müügihindu (korrigeerituna tehasehindade tasemele), millega valimisse kaasatud liidu tootjad müüsid toodet sõltumatutele klientidele liidu turul, vastava tooteliigi kaalutud keskmiste impordihindadega (määratuna CIF-hindade põhjal ja ülespoole korrigeerituna, st tollivormistuse, tollimaksude, käitlemis- ja laadimiskulude võrra), millega koostööd tegevate valimisse kaasatud Hiina eksportivate tootjate imporditud toodet müüdi esimesele sõltumatule kliendile liidu turul. Sõltuvalt toote kontrollnumbrist suurendavad kõnealused korrigeerimised hinda 7–15 %. |
| --- | --- |

(88)

Hindade allalöömise kindlakstegemiseks uurimisperioodil võrreldi iga tooteliigi puhul kaalutud keskmisi müügihindu (korrigeerituna tehasehindade tasemele), millega valimisse kaasatud liidu tootjad müüsid toodet sõltumatutele klientidele liidu turul, vastava tooteliigi kaalutud keskmiste impordihindadega (määratuna CIF-hindade põhjal ja ülespoole korrigeerituna, st tollivormistuse, tollimaksude, käitlemis- ja laadimiskulude võrra), millega koostööd tegevate valimisse kaasatud Hiina eksportivate tootjate imporditud toodet müüdi esimesele sõltumatule kliendile liidu turul. Sõltuvalt toote kontrollnumbrist suurendavad kõnealused korrigeerimised hinda 7–15 %.

| (89) | Hindu võrreldi tooteliikide numbrite kaupa samal kaubandustasandil toimunud tehingutes, tehes eespool põhjenduses 88 sätestatud nõuetekohased korrigeerimised ning arvates maha soodustused ja hinnaalandused. Võrdluse tulemus – väljendatuna protsendina valimisse kaasatud liidu tootjate käibest uurimisperioodil – näitas, et vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi puhul moodustas kaalutud keskmine hindade allalöömise marginaal 10,6–26,7 % valimisse kaasatud liidu tootjate hindadest. |
| --- | --- |

(89)

Hindu võrreldi tooteliikide numbrite kaupa samal kaubandustasandil toimunud tehingutes, tehes eespool põhjenduses 88 sätestatud nõuetekohased korrigeerimised ning arvates maha soodustused ja hinnaalandused. Võrdluse tulemus – väljendatuna protsendina valimisse kaasatud liidu tootjate käibest uurimisperioodil – näitas, et vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi puhul moodustas kaalutud keskmine hindade allalöömise marginaal 10,6–26,7 % valimisse kaasatud liidu tootjate hindadest.

4.5.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

| (90) | Uurides dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnati vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 kõiki majandustegureid ja -näitajaid, mis liidu tootmisharu seisundit vaatlusalusel perioodil mõjutasid. |
| --- | --- |

(90)

Uurides dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnati vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 kõiki majandustegureid ja -näitajaid, mis liidu tootmisharu seisundit vaatlusalusel perioodil mõjutasid.

| (91) | Nagu on selgitatud eespool põhjendustes 7–8, kasutati liidu tootmisharule tekitatud võimaliku kahju uurimisel väljavõttelist uuringut. |
| --- | --- |

(91)

Nagu on selgitatud eespool põhjendustes 7–8, kasutati liidu tootmisharule tekitatud võimaliku kahju uurimisel väljavõttelist uuringut.

| (92) | Kahju analüüsimiseks eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon analüüsis vaatlusaluse perioodi makromajanduslikke näitajaid liidu tootmisharu esitatud andmete põhjal, mis hõlmasid kõiki liidu tootjaid. Komisjon analüüsis mikromajanduslikke näitajaid valimisse kaasatud liidu tootjate küsimustikule esitatud vastuste põhjal. |
| --- | --- |

(92)

Kahju analüüsimiseks eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon analüüsis vaatlusaluse perioodi makromajanduslikke näitajaid liidu tootmisharu esitatud andmete põhjal, mis hõlmasid kõiki liidu tootjaid. Komisjon analüüsis mikromajanduslikke näitajaid valimisse kaasatud liidu tootjate küsimustikule esitatud vastuste põhjal.

| (93) | Käesoleva uurimise tarbeks hinnati järgmisi makromajanduslikke näitajaid: tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine. |
| --- | --- |

(93)

Käesoleva uurimise tarbeks hinnati järgmisi makromajanduslikke näitajaid: tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine.

| (94) | Hinnati järgmisi mikromajanduslikke näitajaid: keskmine ühikuhind, ühikukulu, tööjõukulu, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime. |
| --- | --- |

(94)

Hinnati järgmisi mikromajanduslikke näitajaid: keskmine ühikuhind, ühikukulu, tööjõukulu, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime.

4.6.   Makromajanduslikud näitajad

4.6.1.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (95) | Vaatlusalusel perioodil muutusid liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine järgmiselt.

  Tabel 4


  Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmisvõimsus (1 000 m2) | 39 000 | 44 611 | 48 511 | 54 615 |
| Indeks 2009 | 100 | 114 | 124 | 140 |
| Tootmismaht (1 000 m2) | 17 540 | 29 245 | 31 245 | 21 734 |
| Indeks | 100 | 167 | 178 | 124 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine | 45 % | 66 % | 64 % | 40 % |
| Indeks | 100 | 146 | 143 | 88 |
| Allikas: kaebuse esitaja ja liidu tootjate vastused küsimustikule |

(95)

Vaatlusalusel perioodil muutusid liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine järgmiselt.

Tabel 4

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Tootmisvõimsus (1 000 m2)

39 000

44 611

48 511

54 615

Indeks 2009

100

114

124

140

Tootmismaht (1 000 m2)

17 540

29 245

31 245

21 734

Indeks

100

167

178

124

Tootmisvõimsuse rakendamine

45 %

66 %

64 %

40 %

Indeks

100

146

143

88

Allikas: kaebuse esitaja ja liidu tootjate vastused küsimustikule

| (96) | Vaatlusalusel perioodil kasvas liidu tootmisharu toodang kooskõlas tarbimisega. Tootmine saavutas tipptaseme 2011. aastal ja seejärel langes uurimisperioodil 30 %. Arvestades tarbimise suurt kasvu, suurendas liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil oma tootmisvõimsust 40 %. Kuigi tootmismaht oli suurem, vähenes liidu tootjate tootmisvõimsuse rakendamise määr 5 protsendipunkti võrra, sest liidu tootmisharu oli vastusena kasvanud nõudlusele oma tootmisvõimsust suurendanud, ning jõudis uurimisperioodil 40 %-ni. |
| --- | --- |

(96)

Vaatlusalusel perioodil kasvas liidu tootmisharu toodang kooskõlas tarbimisega. Tootmine saavutas tipptaseme 2011. aastal ja seejärel langes uurimisperioodil 30 %. Arvestades tarbimise suurt kasvu, suurendas liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil oma tootmisvõimsust 40 %. Kuigi tootmismaht oli suurem, vähenes liidu tootjate tootmisvõimsuse rakendamise määr 5 protsendipunkti võrra, sest liidu tootmisharu oli vastusena kasvanud nõudlusele oma tootmisvõimsust suurendanud, ning jõudis uurimisperioodil 40 %-ni.

| (97) | Kuigi liidu tootmisharu suurendas vastusena kasvanud tarbimisele oma tootmisvõimsust, kasvas tootmismaht väiksemal määral kui tarbimine ning pärast märkimisväärset suurenemist vaatlusaluse perioodi esimesel kolmel aastal vähenes uurimisperioodil tootmisvõimsuse rakendamine, langedes kokku asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa kasvuga. |
| --- | --- |

(97)

Kuigi liidu tootmisharu suurendas vastusena kasvanud tarbimisele oma tootmisvõimsust, kasvas tootmismaht väiksemal määral kui tarbimine ning pärast märkimisväärset suurenemist vaatlusaluse perioodi esimesel kolmel aastal vähenes uurimisperioodil tootmisvõimsuse rakendamine, langedes kokku asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa kasvuga.

4.6.2.   Müügimaht ja turuosa

| (98) | Vaatlusalusel perioodil muutusid liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa järgmiselt.

  Tabel 5


  Müügimaht ja turuosa | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht (1 000 m2) | 17 540 | 25 568 | 27 821 | 19 667 |
| Indeks | 100 | 146 | 159 | 112 |
| Turuosa | 90,2 % | 89,7 % | 78,9 % | 67,7 % |
| Indeks | 100 | 99 | 87 | 75 |
| Allikas: Glass for Europe ja kaebuse esitaja |

(98)

Vaatlusalusel perioodil muutusid liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa järgmiselt.

Tabel 5

Müügimaht ja turuosa

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Müügimaht (1 000 m2)

17 540

25 568

27 821

19 667

Indeks

100

146

159

112

Turuosa

90,2 %

89,7 %

78,9 %

67,7 %

Indeks

100

99

87

75

Allikas: Glass for Europe ja kaebuse esitaja

| (99) | Liidu tootmisharu müügimaht suurenes vaatlusalusel perioodil 12 %. Kuna aga liidu tarbimine suurenes 49 %, viis see liidu tootmisharu turuosa kahenemiseni 90,2 %-lt 2009. aastal 67,7 %-le uurimisperioodil, st vaatlusalusel perioodil toimus märkimisväärne 25 % vähenemine. Liidu tootmisharu müügimaht kasvas palju vähem kui asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga import. Selle tagajärjel ei saanud liidu tootjad tarbimise kasvust täielikku kasu ja seega vähenes nende turuosa vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(99)

Liidu tootmisharu müügimaht suurenes vaatlusalusel perioodil 12 %. Kuna aga liidu tarbimine suurenes 49 %, viis see liidu tootmisharu turuosa kahenemiseni 90,2 %-lt 2009. aastal 67,7 %-le uurimisperioodil, st vaatlusalusel perioodil toimus märkimisväärne 25 % vähenemine. Liidu tootmisharu müügimaht kasvas palju vähem kui asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga import. Selle tagajärjel ei saanud liidu tootjad tarbimise kasvust täielikku kasu ja seega vähenes nende turuosa vaatlusalusel perioodil.

4.6.3.   Kasv

| (100) | Liidu tootmisharu kasv kajastub mahunäitajates, nagu näiteks toodangumaht ja müügimaht, ent eelkõige turuosas. Vaatamata tarbimise suurenemisele analüüsitud perioodil ei kasvanud liidu turuosa koos tarbimisega. Liidu tootmisharu turuosa vähenes analüüsitud perioodi jooksul, samal ajal kui impordi maht kasvas. Samal perioodil suurenes Hiina RVst pärit impordi turuosa 366 %. Asjaolu, et liidu tootmisharu ei saanud kasvanud turust täielikku kasu, avaldas üldist kahjulikku mõju selle majanduslikule olukorrale. |
| --- | --- |

(100)

Liidu tootmisharu kasv kajastub mahunäitajates, nagu näiteks toodangumaht ja müügimaht, ent eelkõige turuosas. Vaatamata tarbimise suurenemisele analüüsitud perioodil ei kasvanud liidu turuosa koos tarbimisega. Liidu tootmisharu turuosa vähenes analüüsitud perioodi jooksul, samal ajal kui impordi maht kasvas. Samal perioodil suurenes Hiina RVst pärit impordi turuosa 366 %. Asjaolu, et liidu tootmisharu ei saanud kasvanud turust täielikku kasu, avaldas üldist kahjulikku mõju selle majanduslikule olukorrale.

4.6.4.   Tööhõive ja tootlikkus

| (101) | Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 6


  Tööhõive ja tootlikkus | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tööhõive (täistööaja ekvivalent) | 565 | 792 | 932 | 857 |
| Indeks | 100 | 140 | 165 | 152 |
| Tootlikkus (1 000 m2/täistööaja ekvivalent) | 31 | 37 | 34 | 25 |
| Indeks | 100 | 119 | 108 | 82 |
| Allikas: kaebuse esitaja ja liidu tootjate vastused küsimustikule |

(101)

Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 6

Tööhõive ja tootlikkus

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Tööhõive (täistööaja ekvivalent)

565

792

932

857

Indeks

100

140

165

152

Tootlikkus (1 000 m2/täistööaja ekvivalent)

31

37

34

25

Indeks

100

119

108

82

Allikas: kaebuse esitaja ja liidu tootjate vastused küsimustikule

| (102) | Kokkuvõttes suurenes tööhõive 2009. aastast kuni uurimisperioodini 52 %. Kõnealune kasv toimus aga ajavahemikul kuni 2011. aastani, mil see saavutas tipptaseme (932 täistööaja ekvivalenti) ja vähenes seejärel uurimisperioodil 857 täistööaja ekvivalendini. Tootlikkus püsis suhteliselt ühtlasel tasemel kogu ajavahemikul 2009–2011. See on osaliselt tingitud asjaolust, et samasuguse toote tootmine on väga automatiseeritud ja nõuab vähe töötajaid. 2011. aastaga võrreldes vähenes tootlikkus aga uurimisperioodil 24,4 %. See oli tingitud tootmise ligikaudu 30 % vähenemisest samal ajavahemikul. |
| --- | --- |

(102)

Kokkuvõttes suurenes tööhõive 2009. aastast kuni uurimisperioodini 52 %. Kõnealune kasv toimus aga ajavahemikul kuni 2011. aastani, mil see saavutas tipptaseme (932 täistööaja ekvivalenti) ja vähenes seejärel uurimisperioodil 857 täistööaja ekvivalendini. Tootlikkus püsis suhteliselt ühtlasel tasemel kogu ajavahemikul 2009–2011. See on osaliselt tingitud asjaolust, et samasuguse toote tootmine on väga automatiseeritud ja nõuab vähe töötajaid. 2011. aastaga võrreldes vähenes tootlikkus aga uurimisperioodil 24,4 %. See oli tingitud tootmise ligikaudu 30 % vähenemisest samal ajavahemikul.

| (103) | Seega vähenes uurimisperioodil tööhõive, järgides samasuguse toote tootmise vähenemise suundumust. |
| --- | --- |

(103)

Seega vähenes uurimisperioodil tööhõive, järgides samasuguse toote tootmise vähenemise suundumust.

4.6.5.   Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

| (104) | Kõik dumpingumarginaalid ületavad oluliselt miinimumtaset. Arvestades asjaomasest riigist pärit impordi mahtu ja hindu, võib tegelike dumpingumarginaalide suuruse mõju liidu tootmisharule pidada märkimisväärseks. |
| --- | --- |

(104)

Kõik dumpingumarginaalid ületavad oluliselt miinimumtaset. Arvestades asjaomasest riigist pärit impordi mahtu ja hindu, võib tegelike dumpingumarginaalide suuruse mõju liidu tootmisharule pidada märkimisväärseks.

| (105) | Kuna see on esimene dumpinguvastane uurimine, milles vaatlusalust toodet käsitletakse, ei ole varasemast dumpingust taastumine hindamisel asjakohane küsimus. |
| --- | --- |

(105)

Kuna see on esimene dumpinguvastane uurimine, milles vaatlusalust toodet käsitletakse, ei ole varasemast dumpingust taastumine hindamisel asjakohane küsimus.

4.6.6.   Mikromajanduslikud näitajad

| (106) | Nagu on viidatud eespool põhjenduses 92, analüüsitakse mikromajanduslikke näitajaid küsimustiku vastuste põhjal, mille valimisse kaasatud liidu tootjad esitasid. Enamik valimisse kaasatud liidu tootjaid tegi oma esialgse investeeringu ja alustas samasuguse toote tootmist 2009. aastal. Seega avaldab kõnealune alustamisetapp 2009. aastal kõikidele allpool analüüsitud näitajatele olulist mõju. Selleks, et näidata suundumusi ilma valimisse kaasatud äriühingute alustamisetapi moonutava mõjuta, on esitatud indeksid ka 2010. aasta kohta. |
| --- | --- |

(106)

Nagu on viidatud eespool põhjenduses 92, analüüsitakse mikromajanduslikke näitajaid küsimustiku vastuste põhjal, mille valimisse kaasatud liidu tootjad esitasid. Enamik valimisse kaasatud liidu tootjaid tegi oma esialgse investeeringu ja alustas samasuguse toote tootmist 2009. aastal. Seega avaldab kõnealune alustamisetapp 2009. aastal kõikidele allpool analüüsitud näitajatele olulist mõju. Selleks, et näidata suundumusi ilma valimisse kaasatud äriühingute alustamisetapi moonutava mõjuta, on esitatud indeksid ka 2010. aasta kohta.

4.6.7.   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

| (107) | Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised müügihinnad sõltumatutele klientidele liidus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 7


  Keskmine müügihind liidus | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühiku keskmine müügihind liidu turul (eurot/m2) | 10,64 | 9,07 | 8,91 | 8,20 |
| Indeks 2009 | 100 | 85 | 84 | 77 |
| Indeks 2010 | 117 | 100 | 98 | 90 |
| Ühiku tootmiskulu (eurot/m2) | 13,00 | 8,34 | 8,42 | 9,30 |
| Indeks 2009 | 100 | 64 | 65 | 72 |
| Indeks 2010 | 156 | 100 | 101 | 112 |
| Allikas: liidu tootjate vastused küsimustikule |

(107)

Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised müügihinnad sõltumatutele klientidele liidus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 7

Keskmine müügihind liidus

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Ühiku keskmine müügihind liidu turul (eurot/m2)

10,64

9,07

8,91

8,20

Indeks 2009

100

85

84

77

Indeks 2010

117

100

98

90

Ühiku tootmiskulu (eurot/m2)

13,00

8,34

8,42

9,30

Indeks 2009

100

64

65

72

Indeks 2010

156

100

101

112

Allikas: liidu tootjate vastused küsimustikule

| (108) | Ühiku müügihind vähenes pidevalt tervel vaatlusalusel perioodil, ent hinnalangus oli eriti järsk uurimisperioodil, mil hind vähenes 7,9 % võrreldes 2011. aastaga, 9,5 % võrreldes 2010. aastaga ja 23 % võrreldes 2009. aastaga. |
| --- | --- |

(108)

Ühiku müügihind vähenes pidevalt tervel vaatlusalusel perioodil, ent hinnalangus oli eriti järsk uurimisperioodil, mil hind vähenes 7,9 % võrreldes 2011. aastaga, 9,5 % võrreldes 2010. aastaga ja 23 % võrreldes 2009. aastaga.

| (109) | Hoolimata liidu tootmisharu ühiku keskmise müügihinna ja Hiina impordi hinna suurest erinevusest, nagu on selgitatud eespool põhjenduses 89, oli tooteliikide võrdlusel põhinev tegelik hindade allalöömine palju väiksem, jäädes uurimisperioodil vahemikku 10,6–26,7 %. |
| --- | --- |

(109)

Hoolimata liidu tootmisharu ühiku keskmise müügihinna ja Hiina impordi hinna suurest erinevusest, nagu on selgitatud eespool põhjenduses 89, oli tooteliikide võrdlusel põhinev tegelik hindade allalöömine palju väiksem, jäädes uurimisperioodil vahemikku 10,6–26,7 %.

| (110) | Ühiku tootmiskulu kasvas 2011. aastast kuni uurimisperioodini 10 %, püsides ajavahemikul 2010–2011 suhteliselt stabiilsena. Üldiselt järgisid tootmiskulud ajavahemikul 2009. aastast kuni uurimisperioodini müügihinna suundumusi. Ühiku tootmiskulu suurenemine oli tingitud tootmismahu vähenemisest, samal ajal kui tootmise kogukulud 2011. aastast kuni uurimisperioodini tegelikult vähenesid. |
| --- | --- |

(110)

Ühiku tootmiskulu kasvas 2011. aastast kuni uurimisperioodini 10 %, püsides ajavahemikul 2010–2011 suhteliselt stabiilsena. Üldiselt järgisid tootmiskulud ajavahemikul 2009. aastast kuni uurimisperioodini müügihinna suundumusi. Ühiku tootmiskulu suurenemine oli tingitud tootmismahu vähenemisest, samal ajal kui tootmise kogukulud 2011. aastast kuni uurimisperioodini tegelikult vähenesid.

4.6.8.   Tööjõukulud

| (111) | Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmine tööjõukulu muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 8


  Keskmine tööjõukulu töötaja kohta | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine kulu töötaja kohta (eurodes) | 45 232 | 44 503 | 48 288 | 50 615 |
| Indeks 2009 | 100 | 98 | 107 | 112 |
| Indeks 2010 | 102 | 100 | 109 | 114 |
| Allikas: liidu tootjate vastused küsimustikule |

(111)

Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmine tööjõukulu muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 8

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Keskmine kulu töötaja kohta (eurodes)

45 232

44 503

48 288

50 615

Indeks 2009

100

98

107

112

Indeks 2010

102

100

109

114

Allikas: liidu tootjate vastused küsimustikule

| (112) | Keskmised tööjõukulud töötaja kohta kasvasid ajavahemikul 2009. aastast kuni uurimisperioodini pidevalt, kokku 12 %. Suurim kasv toimus aga 2011. aastast kuni uurimisperioodini, mil see moodustas 4,8 %. Tööjõukulude üldist suurenemist võib osaliselt seletada inflatsiooniga ja mõne liidu tootja kantud koondamiskuludega, mis olid tingitud tootmise vähendamisest 2011. aasta ja uurimisperioodi vahel. |
| --- | --- |

(112)

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta kasvasid ajavahemikul 2009. aastast kuni uurimisperioodini pidevalt, kokku 12 %. Suurim kasv toimus aga 2011. aastast kuni uurimisperioodini, mil see moodustas 4,8 %. Tööjõukulude üldist suurenemist võib osaliselt seletada inflatsiooniga ja mõne liidu tootja kantud koondamiskuludega, mis olid tingitud tootmise vähendamisest 2011. aasta ja uurimisperioodi vahel.

4.6.9.   Varud

| (113) | Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 9


  Varud | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud (1 000 m2) | 1 540 | 1 875 | 1 657 | 1 778 |
| Indeks 2009 | 100 | 122 | 108 | 115 |
| Indeks 2010 | 82 | 100 | 88 | 95 |
| Allikas: liidu tootjate vastused küsimustikule |

(113)

Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 9

Varud

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Lõppvarud (1 000 m2)

1 540

1 875

1 657

1 778

Indeks 2009

100

122

108

115

Indeks 2010

82

100

88

95

Allikas: liidu tootjate vastused küsimustikule

| (114) | Varud kasvasid ajavahemikul 2011. aastast kuni uurimisperioodini 7,3 % ja ajavahemikul 2009. aastast kuni uurimisperioodini 15 %, samas vähenesid need 2010.–2011. aastal 11,6 %. |
| --- | --- |

(114)

Varud kasvasid ajavahemikul 2011. aastast kuni uurimisperioodini 7,3 % ja ajavahemikul 2009. aastast kuni uurimisperioodini 15 %, samas vähenesid need 2010.–2011. aastal 11,6 %.

| (115) | Uurimine näitas, et nii müügimahu kui ka -väärtuse vähenemist arvesse võttes hoiavad liidu tootjad laos samasuguse toote piiratud varusid. Seetõttu on samasuguse toote laovarude kasv vaatlusalusel perioodil asjakohane näitaja selle kindlakstegemisel, kas liidu tootmisharu kandis olulist kahju. |
| --- | --- |

(115)

Uurimine näitas, et nii müügimahu kui ka -väärtuse vähenemist arvesse võttes hoiavad liidu tootjad laos samasuguse toote piiratud varusid. Seetõttu on samasuguse toote laovarude kasv vaatlusalusel perioodil asjakohane näitaja selle kindlakstegemisel, kas liidu tootmisharu kandis olulist kahju.

4.6.10.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

| (116) | Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 10


  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kasumlikkus | –20,3 % | 8,3 % | 8,2 % | –14,5 % |
| Indeks 2009 | 100 | 241 | 240 | 129 |
| Indeks 2010 | – 244 | 100 | 99 | – 174 |
| Rahavoog (1 000 eurot) | –21 550 | 29 574 | 33 425 | 6 200 |
| Indeks 2009 | 100 | 337 | 355 | 229 |
| Indeks 2010 | –73 | 100 | 113 | 21 |
| Investeeringud (1 000 eurot) | 46 087 | 18 230 | 7 633 | 10 712 |
| Indeks 2009 | 100 | 40 | 17 | 23 |
| Indeks 2010 | 253 | 100 | 42 | 59 |
| Investeeringutasuvus | –6,9 % | 9,6 % | 13,3 % | –11,5 % |
| Indeks 2009 | 100 | 339 | 393 | 66 |
| Indeks 2010 | –72 | 100 | 139 | – 120 |
| Allikas: liidu tootjate vastused küsimustikule |

(116)

Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 10

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Kasumlikkus

–20,3 %

8,3 %

8,2 %

–14,5 %

Indeks 2009

100

241

240

129

Indeks 2010

– 244

100

99

– 174

Rahavoog (1 000 eurot)

–21 550

29 574

33 425

6 200

Indeks 2009

100

337

355

229

Indeks 2010

–73

100

113

21

Investeeringud (1 000 eurot)

46 087

18 230

7 633

10 712

Indeks 2009

100

40

17

23

Indeks 2010

253

100

42

59

Investeeringutasuvus

–6,9 %

9,6 %

13,3 %

–11,5 %

Indeks 2009

100

339

393

66

Indeks 2010

–72

100

139

– 120

Allikas: liidu tootjate vastused küsimustikule

| (117) | Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkuse näitajaks võeti protsent, mille maksueelne puhaskasum samasuguse toote müügist sõltumatutele klientidele liidus moodustab sellise müügi käibest. |
| --- | --- |

(117)

Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkuse näitajaks võeti protsent, mille maksueelne puhaskasum samasuguse toote müügist sõltumatutele klientidele liidus moodustab sellise müügi käibest.

| (118) | 2009. aastal kandis enamik valimisse kaasatud liidu tootjaid kahju, mis, nagu eespool on selgitatud, tulenes peamiselt asjaolust, et nad alustasid sel ajal samasuguse toote tootmist. 2010. aastal oli keskmine kasum juba 8,31 %. Seejärel kahanes kasumlikkus mõnevõrra 2011. aastal, mil algas dumpinguhinnaga impordi kasv. Uurimisperioodil kandis tootmisharu olulist kahju, st võrreldes 2011. aastaga toimus 276,6 % langus. |
| --- | --- |

(118)

2009. aastal kandis enamik valimisse kaasatud liidu tootjaid kahju, mis, nagu eespool on selgitatud, tulenes peamiselt asjaolust, et nad alustasid sel ajal samasuguse toote tootmist. 2010. aastal oli keskmine kasum juba 8,31 %. Seejärel kahanes kasumlikkus mõnevõrra 2011. aastal, mil algas dumpinguhinnaga impordi kasv. Uurimisperioodil kandis tootmisharu olulist kahju, st võrreldes 2011. aastaga toimus 276,6 % langus.

| (119) | Netorahavoog ehk valimisse kuuluvate liidu tootjate suutlikkus oma tegevust ise rahastada vähenes ajavahemikul 2011. aastast kuni uurimisperioodini järsult, 81 %. Alates 2010. aastast on see järkjärguliselt suurenenud ja kokkuvõttes kasvanud terve vaatlusaluse perioodi jooksul. |
| --- | --- |

(119)

Netorahavoog ehk valimisse kuuluvate liidu tootjate suutlikkus oma tegevust ise rahastada vähenes ajavahemikul 2011. aastast kuni uurimisperioodini järsult, 81 %. Alates 2010. aastast on see järkjärguliselt suurenenud ja kokkuvõttes kasvanud terve vaatlusaluse perioodi jooksul.

| (120) | Investeeringutasuvust väljendati kasumi protsendina investeeringute raamatupidamislikust netoväärtusest. |
| --- | --- |

(120)

Investeeringutasuvust väljendati kasumi protsendina investeeringute raamatupidamislikust netoväärtusest.

| (121) | Eespool esitatud tabelist selgib, et pärast alustamisetappi 2009. aastal, mil tootmisharu tegi samasuguse toote tootmisesse suuri investeeringuid, vähenesid investeeringud aastatel 2009–2011 järjepidevalt ning kasvasid seejärel uurimisperioodil. Võrreldes 2009. aastaga püsisid investeeringud uurimisperioodil aga madalal tasemel. Uurimisperioodil tehtud investeeringud olid seotud peamiselt teadus- ja arendustegevusega, aga ka tootmistehnoloogia ja -protsesside täiustamise ja hooldamisega, et suurendada tõhusust. Eelkõige investeeris tootmisharu uutesse teadus- ja innovatsioonimahukatesse tooteliikidesse, mida Hiina RVst samal ajavahemikul ei imporditud. |
| --- | --- |

(121)

Eespool esitatud tabelist selgib, et pärast alustamisetappi 2009. aastal, mil tootmisharu tegi samasuguse toote tootmisesse suuri investeeringuid, vähenesid investeeringud aastatel 2009–2011 järjepidevalt ning kasvasid seejärel uurimisperioodil. Võrreldes 2009. aastaga püsisid investeeringud uurimisperioodil aga madalal tasemel. Uurimisperioodil tehtud investeeringud olid seotud peamiselt teadus- ja arendustegevusega, aga ka tootmistehnoloogia ja -protsesside täiustamise ja hooldamisega, et suurendada tõhusust. Eelkõige investeeris tootmisharu uutesse teadus- ja innovatsioonimahukatesse tooteliikidesse, mida Hiina RVst samal ajavahemikul ei imporditud.

| (122) | Vastupidiselt sellele vähenes investeeringutasuvus 2009.–2012. aastal 34 %. Enne uurimisperioodi suurenes see aga järjepidevalt, kasvades 293 % ajavahemikul 2009–2011, ent kahanes siis uurimisperioodil 2011. aastaga võrreldes 186 %. |
| --- | --- |

(122)

Vastupidiselt sellele vähenes investeeringutasuvus 2009.–2012. aastal 34 %. Enne uurimisperioodi suurenes see aga järjepidevalt, kasvades 293 % ajavahemikul 2009–2011, ent kahanes siis uurimisperioodil 2011. aastaga võrreldes 186 %.

| (123) | Seoses kapitali kaasamise võimega leiti, et liidu tootmisharu suutlikkus samasuguse toote jaoks raha saada vähenes pidevalt, mille tagajärjel halvenes liidu tootmisharu finantsolukord. |
| --- | --- |

(123)

Seoses kapitali kaasamise võimega leiti, et liidu tootmisharu suutlikkus samasuguse toote jaoks raha saada vähenes pidevalt, mille tagajärjel halvenes liidu tootmisharu finantsolukord.

4.7.   Järeldus kahju kohta

| (124) | Liidu tootmisharu olukorra analüüs näitas enamiku peamiste kahjunäitajate selget negatiivset suundumust. Üldise tarbimise kasvu taustal suurenes toodang vaatlusalusel perioodil tervikuna. Müügimaht küll kasvas, kuid liidu tootmisharu turuosa kahanes uurimisperioodil, sest tarbimine kasvas vaatlusalusel perioodil suuremal määral. Keskmine müügihind langes vaatlusaluse perioodi vältel järsult, mis avaldas negatiivset mõju kõikidele finantstulemuste näitajatele, nagu kasumlikkus, rahavoog, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime. |
| --- | --- |

(124)

Liidu tootmisharu olukorra analüüs näitas enamiku peamiste kahjunäitajate selget negatiivset suundumust. Üldise tarbimise kasvu taustal suurenes toodang vaatlusalusel perioodil tervikuna. Müügimaht küll kasvas, kuid liidu tootmisharu turuosa kahanes uurimisperioodil, sest tarbimine kasvas vaatlusalusel perioodil suuremal määral. Keskmine müügihind langes vaatlusaluse perioodi vältel järsult, mis avaldas negatiivset mõju kõikidele finantstulemuste näitajatele, nagu kasumlikkus, rahavoog, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime.

| (125) | Liidu tootmisharu müügimaht vaatlusalusel perioodil tervikuna kasvas. Müügimahu kasvuga kaasnes aga nii keskmise müügihinna kui ka liidu tootmisharu turuosa märkimisväärne vähenemine. |
| --- | --- |

(125)

Liidu tootmisharu müügimaht vaatlusalusel perioodil tervikuna kasvas. Müügimahu kasvuga kaasnes aga nii keskmise müügihinna kui ka liidu tootmisharu turuosa märkimisväärne vähenemine.

| (126) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes kinnitas uurimine eelkõige seda, et liidu tootmisharu müügihinnad on nende tootmiskuludest madalamad, avaldades kahjulikku mõju liidu tootmisharu kasumlikkusele, mis muutus uurimisperioodil väga negatiivseks. |
| --- | --- |

(126)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes kinnitas uurimine eelkõige seda, et liidu tootmisharu müügihinnad on nende tootmiskuludest madalamad, avaldades kahjulikku mõju liidu tootmisharu kasumlikkusele, mis muutus uurimisperioodil väga negatiivseks.

| (127) | Tootmisvõimsus muutus ajavahemikul 2009. aastast kuni uurimisperioodini aga positiivselt. Kuigi investeeringud 2009. aastast kuni uurimisperioodini vähenesid, kasvasid need ajavahemikul 2011. aastast kuni uurimisperioodini. Nagu on selgitatud põhjenduses 121, tuleneb see asjaolust, et valimisse kaasatud äriühingud jätkasid investeerimist samasugusesse tootesse, keskendudes muu hulgas tooteliikidele turunišis, mille puhul asjaomane riik neid konkreetseid tooteliike veel ei ekspordi ning mis on teadus- ja innovatsioonimahukad. Samal ajal on selge, et liidu tootmisharu peab suutma toota ja müüa ka suurtes kogustes põhilisi tooteliike (mis praegu konkureerivad Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordiga), et hajutada püsikulusid ja saavutada mastaabisääst. |
| --- | --- |

(127)

Tootmisvõimsus muutus ajavahemikul 2009. aastast kuni uurimisperioodini aga positiivselt. Kuigi investeeringud 2009. aastast kuni uurimisperioodini vähenesid, kasvasid need ajavahemikul 2011. aastast kuni uurimisperioodini. Nagu on selgitatud põhjenduses 121, tuleneb see asjaolust, et valimisse kaasatud äriühingud jätkasid investeerimist samasugusesse tootesse, keskendudes muu hulgas tooteliikidele turunišis, mille puhul asjaomane riik neid konkreetseid tooteliike veel ei ekspordi ning mis on teadus- ja innovatsioonimahukad. Samal ajal on selge, et liidu tootmisharu peab suutma toota ja müüa ka suurtes kogustes põhilisi tooteliike (mis praegu konkureerivad Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordiga), et hajutada püsikulusid ja saavutada mastaabisääst.

| (128) | Sellest tulenevalt võib järeldada, et liidu tootmisharu ei kandnud uurimisperioodil mitte üksnes olulist kahju, vaid otsis ka aktiivselt võimalusi vähendada vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi mõjuvälja, arendades innovaatilisi tooteid, mida asjaomasest riigist veel ei impordita. |
| --- | --- |

(128)

Sellest tulenevalt võib järeldada, et liidu tootmisharu ei kandnud uurimisperioodil mitte üksnes olulist kahju, vaid otsis ka aktiivselt võimalusi vähendada vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi mõjuvälja, arendades innovaatilisi tooteid, mida asjaomasest riigist veel ei impordita.

| (129) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes jõuti esialgsele järeldusele, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(129)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes jõuti esialgsele järeldusele, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

5.   PÕHJUSLIK SEOS

| (130) | Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõigetega 6 ja 7 uuriti, kas asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga import on põhjustanud liidu tootmisharule kahju sellisel määral, mida võib pidada oluliseks. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid samal ajal kahjustada liidu tootmisharu, et vältida nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile. |
| --- | --- |

(130)

Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõigetega 6 ja 7 uuriti, kas asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga import on põhjustanud liidu tootmisharule kahju sellisel määral, mida võib pidada oluliseks. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid samal ajal kahjustada liidu tootmisharu, et vältida nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile.

5.1.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (131) | Uurimine näitas, et dumpinguhinnaga import kasvas vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt: impordi maht suurenes 596 % ning selle turuosa kasvas 366 %. Seega on leidnud kinnitust väide, et vaatlusaluse toote impordi maht ja turuosa kasvasid vaatlusalusel perioodil märgatavalt. Dumpinguhinnaga impordi suurenemise ja liidu tootmisharu turuosa vähenemise vahel oli selge ajaline kokkulangevus. Nagu on märgitud eespool põhjenduses 89, kinnitas uurimine ka seda, et dumpinguhinnaga import lõi uurimisperioodil liidu tootmisharu hinnad alla. |
| --- | --- |

(131)

Uurimine näitas, et dumpinguhinnaga import kasvas vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt: impordi maht suurenes 596 % ning selle turuosa kasvas 366 %. Seega on leidnud kinnitust väide, et vaatlusaluse toote impordi maht ja turuosa kasvasid vaatlusalusel perioodil märgatavalt. Dumpinguhinnaga impordi suurenemise ja liidu tootmisharu turuosa vähenemise vahel oli selge ajaline kokkulangevus. Nagu on märgitud eespool põhjenduses 89, kinnitas uurimine ka seda, et dumpinguhinnaga import lõi uurimisperioodil liidu tootmisharu hinnad alla.

| (132) | Uurimine näitas, et dumpinguhinnaga impordi hinnad langesid vaatlusalusel perioodil 27,2 %, mis tõi kaasa suuremad hindade allalöömise marginaalid. Sellise tugeva hinnasurve juures tegi liidu tootmisharu suuri pingutusi oma tootmiskulude vähendamiseks. Kõnealustele pingutustele vaatamata sundis Hiina impordi erakordselt madal hinnatase liidu tootmisharu oma müügihinda veelgi alandama kasumit mittetootva tasemeni. Seega vähenes liidu tootmisharu kasumlikkus vaatlusalusel perioodil järsult ja uurimisperioodil langeti kahjumisse. |
| --- | --- |

(132)

Uurimine näitas, et dumpinguhinnaga impordi hinnad langesid vaatlusalusel perioodil 27,2 %, mis tõi kaasa suuremad hindade allalöömise marginaalid. Sellise tugeva hinnasurve juures tegi liidu tootmisharu suuri pingutusi oma tootmiskulude vähendamiseks. Kõnealustele pingutustele vaatamata sundis Hiina impordi erakordselt madal hinnatase liidu tootmisharu oma müügihinda veelgi alandama kasumit mittetootva tasemeni. Seega vähenes liidu tootmisharu kasumlikkus vaatlusalusel perioodil järsult ja uurimisperioodil langeti kahjumisse.

| (133) | Eespool kirjeldatu põhjal järeldatakse esialgu, et dumpinguhinnaga impordi müügil ja selle turuosa ulatuslikul kasvul hindade juures, mis on liidu tootmisharu hindasid järjekindlalt alla löönud, on olnud otsustav roll liidu tootmisharu kantud kahjus. |
| --- | --- |

(133)

Eespool kirjeldatu põhjal järeldatakse esialgu, et dumpinguhinnaga impordi müügil ja selle turuosa ulatuslikul kasvul hindade juures, mis on liidu tootmisharu hindasid järjekindlalt alla löönud, on olnud otsustav roll liidu tootmisharu kantud kahjus.

5.2.   Muude tegurite mõju

5.2.1.   Import muudest kolmandatest riikidest

| (134) | Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 11


  Import kolmandatest riikidest (1 000 m2) | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maht (m2) | 700 | 886 | 1 287 | 1 023 |
| Indeks | 100 | 127 | 184 | 146 |
| Turuosa | 3,6 % | 3,1 % | 3,7 % | 3,5 % |
| Indeks | 100 | 86 | 101 | 98 |
| Keskmine hind (eurot/m2) | 10,50 | 10,09 | 9,60 | 8,40 |
| Indeks | 100 | 96 | 91 | 80 |
| Allikas: Glass for Europe ja kaebuse esitaja |

(134)

Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 11

Import kolmandatest riikidest (1 000 m2)

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Maht (m2)

700

886

1 287

1 023

Indeks

100

127

184

146

Turuosa

3,6 %

3,1 %

3,7 %

3,5 %

Indeks

100

86

101

98

Keskmine hind (eurot/m2)

10,50

10,09

9,60

8,40

Indeks

100

96

91

80

Allikas: Glass for Europe ja kaebuse esitaja

| (135) | Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht suurenes vaatlusalusel perioodil 46 % koos liidu tarbimise kasvuga. Uurimisperioodil vähenes selle turuosa 2011. aastaga võrreldes mõnevõrra (3,5 %), püsides aga vaatlusalusel perioodil üldiselt stabiilsena. Suuruselt teine eksportija Hiina RV järel on Türgi, kellele järgneb India. |
| --- | --- |

(135)

Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht suurenes vaatlusalusel perioodil 46 % koos liidu tarbimise kasvuga. Uurimisperioodil vähenes selle turuosa 2011. aastaga võrreldes mõnevõrra (3,5 %), püsides aga vaatlusalusel perioodil üldiselt stabiilsena. Suuruselt teine eksportija Hiina RV järel on Türgi, kellele järgneb India.

| (136) | Kõikidest kolmandatest riikidest pärit impordi kohta kättesaadavatest andmetest ilmneb, et keskmine impordihind oli kõrgem kui Hiina impordi keskmine hind. See kehtib ka vaatlusaluse toote konkreetsete liikide ühikuhinna puhul. Teiselt poolt sarnanes kolmandate riikide keskmine impordihind liidu tootmisharu keskmise hinnaga või oli sellest suurem. |
| --- | --- |

(136)

Kõikidest kolmandatest riikidest pärit impordi kohta kättesaadavatest andmetest ilmneb, et keskmine impordihind oli kõrgem kui Hiina impordi keskmine hind. See kehtib ka vaatlusaluse toote konkreetsete liikide ühikuhinna puhul. Teiselt poolt sarnanes kolmandate riikide keskmine impordihind liidu tootmisharu keskmise hinnaga või oli sellest suurem.

| (137) | Nimetatud põhjustel ning võttes eeskätt arvesse muudest kolmandatest riikidest pärit impordi mahtu ja turuosa, aga ka selle hinnataset, võib esialgu järeldada, et kolmandatest riikidest pärit import ei kõrvaldanud põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel. |
| --- | --- |

(137)

Nimetatud põhjustel ning võttes eeskätt arvesse muudest kolmandatest riikidest pärit impordi mahtu ja turuosa, aga ka selle hinnataset, võib esialgu järeldada, et kolmandatest riikidest pärit import ei kõrvaldanud põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel.

5.2.2.   Liidu tootmisharu ekspordisuutlikkus

| (138) | Valimisse kaasatud liidu tootjate ekspordi maht muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 12


  Valimisse kaasatud liidu tootjate ekspordisuutlikkus | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksportmüügi väärtus (1 000 eurot) | 19 313 | 19 814 | 27 419 | 7 001 |
| Indeks | 100 | 103 | 142 | 36 |
| Eksportmüügi maht (1 000 m2) | 1 460 | 1 713 | 2 708 | 760 |
| Indeks | 100 | 117 | 185 | 52 |
| Keskmine hind (eurot/m2) | 13,22 | 11,56 | 10,12 | 9,21 |
| Indeks | 100 | 87 | 77 | 70 |
| Allikas: liidu tootjate vastused küsimustikule |

(138)

Valimisse kaasatud liidu tootjate ekspordi maht muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 12

Valimisse kaasatud liidu tootjate ekspordisuutlikkus

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Eksportmüügi väärtus (1 000 eurot)

19 313

19 814

27 419

7 001

Indeks

100

103

142

36

Eksportmüügi maht (1 000 m2)

1 460

1 713

2 708

760

Indeks

100

117

185

52

Keskmine hind (eurot/m2)

13,22

11,56

10,12

9,21

Indeks

100

87

77

70

Allikas: liidu tootjate vastused küsimustikule

| (139) | Valimisse kaasatud liidu tootjate eksportmüük kasvas ajavahemikul 2009–2011, ent langes uurimisperioodil järsult, kaotades 74 % väärtuses ja 71,9 % mahus. Valimisse kaasatud Hiina eksportijate vastuste põhjal on see peamiselt tingitud Hiina ekspordi väga madalatest hindadest liidu tootmisharu ekspordi põhilistes sihtkohtades (st Ameerika Ühendriikides ja Kanadas). |
| --- | --- |

(139)

Valimisse kaasatud liidu tootjate eksportmüük kasvas ajavahemikul 2009–2011, ent langes uurimisperioodil järsult, kaotades 74 % väärtuses ja 71,9 % mahus. Valimisse kaasatud Hiina eksportijate vastuste põhjal on see peamiselt tingitud Hiina ekspordi väga madalatest hindadest liidu tootmisharu ekspordi põhilistes sihtkohtades (st Ameerika Ühendriikides ja Kanadas).

| (140) | Valimisse kaasatud liidu tootjate eksportmüük moodustas 2009. aastal (alustamisetapis) 20 % nende müügi kogumahust, 2010. aastal 11 % ja 2011. aastal, mil eksportmüük oli tipptasemel, üksnes 14 %. 2012. aastal toimus veel 5 % vähenemine, kui nad hakkasid suurtes kolmandatest riikidest sihtkohtades konkureerima odava Hiina ekspordiga. Kuna liidu turg on liidu tootmisharu põhiturg ning kuna solaarklaas on suhteliselt raske ja habras, mis tähendab lisakulusid kaugetesse sihtkohtadesse transportimisel (purunemise ja korrosiooni tõttu), ei saa seega praeguses etapis järeldada, et valimisse kaasatud liidu tootjate väiksem ekspordisuutlikkus kõrvaldab põhjusliku seose dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel. |
| --- | --- |

(140)

Valimisse kaasatud liidu tootjate eksportmüük moodustas 2009. aastal (alustamisetapis) 20 % nende müügi kogumahust, 2010. aastal 11 % ja 2011. aastal, mil eksportmüük oli tipptasemel, üksnes 14 %. 2012. aastal toimus veel 5 % vähenemine, kui nad hakkasid suurtes kolmandatest riikidest sihtkohtades konkureerima odava Hiina ekspordiga. Kuna liidu turg on liidu tootmisharu põhiturg ning kuna solaarklaas on suhteliselt raske ja habras, mis tähendab lisakulusid kaugetesse sihtkohtadesse transportimisel (purunemise ja korrosiooni tõttu), ei saa seega praeguses etapis järeldada, et valimisse kaasatud liidu tootjate väiksem ekspordisuutlikkus kõrvaldab põhjusliku seose dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel.

5.2.3.   Tarbimise areng

| (141) | Nagu eespool märgitud, suurenes liidu tarbimine 2009. aastast kuni uurimisperioodini 49 %. Tipptaseme saavutas see 2011. aastal, kasvades 2009. aastaga võrreldes 81 %. Liidu tootmisharu ei saanud aga kõnealusest tarbimise kasvust kasu. Liidu tootmisharu turuosa vähenes vaatlusalusel perioodil järjepidevalt, langedes uurimisperioodil 2009. aastaga võrreldes 25 % (2011. aastaga võrreldes – 14,1 %). Hiina turuosa, vastupidi, kasvas järsult isegi siis, kui tarbimine ajavahemikul 2011. aastast kuni uurimisperioodini kahanes, mille tulemusel kasvas see 2011. aastast kuni uurimisperioodini 64,8 % ning terve perioodi vältel 366 %. Kogu vaatlusalusel perioodil kasvas Hiina import märkimisväärselt, 596 %. |
| --- | --- |

(141)

Nagu eespool märgitud, suurenes liidu tarbimine 2009. aastast kuni uurimisperioodini 49 %. Tipptaseme saavutas see 2011. aastal, kasvades 2009. aastaga võrreldes 81 %. Liidu tootmisharu ei saanud aga kõnealusest tarbimise kasvust kasu. Liidu tootmisharu turuosa vähenes vaatlusalusel perioodil järjepidevalt, langedes uurimisperioodil 2009. aastaga võrreldes 25 % (2011. aastaga võrreldes – 14,1 %). Hiina turuosa, vastupidi, kasvas järsult isegi siis, kui tarbimine ajavahemikul 2011. aastast kuni uurimisperioodini kahanes, mille tulemusel kasvas see 2011. aastast kuni uurimisperioodini 64,8 % ning terve perioodi vältel 366 %. Kogu vaatlusalusel perioodil kasvas Hiina import märkimisväärselt, 596 %.

| (142) | Kuna liidu tarbimine vaatlusalusel perioodil kasvas, tugevdab selle areng põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi kasvu ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel, kuid ei ole iseenesest liidu tootmisharule tekitatud kahju põhjus. Peale selle kasvas Hiina dumpinguhinnaga impordi turuosa liidu tootmisharu arvelt isegi uurimisperioodil, mil tarbimine vähenes. Seepärast võib teha esialgse järelduse, et tarbimise vähenemine uurimisperioodil ei kõrvaldanud põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel. |
| --- | --- |

(142)

Kuna liidu tarbimine vaatlusalusel perioodil kasvas, tugevdab selle areng põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi kasvu ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel, kuid ei ole iseenesest liidu tootmisharule tekitatud kahju põhjus. Peale selle kasvas Hiina dumpinguhinnaga impordi turuosa liidu tootmisharu arvelt isegi uurimisperioodil, mil tarbimine vähenes. Seepärast võib teha esialgse järelduse, et tarbimise vähenemine uurimisperioodil ei kõrvaldanud põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel.

5.2.4.   Suundumused seoses fotoelektriliste moodulitega

| (143) | Komisjoni käsutuses oleva teabe põhjal moodustab ligikaudu 80–85 % solaarklaasi müügist müük fotoelektriliste moodulite tootjatele (kristalsest ränist fotoelektrilised moodulid ja kilest fotoelektrilised moodulid) ning ligikaudu 15–20 % müük kuuma vee saamiseks kasutatavate lamedate päikesekollektorite tootjatele. Sellest tulenevalt avaldavad fotoelektriliste moodulite valdkonnas täheldatud suundumused suurt mõju solaarklaasi tarbimisele. Fotoelektriliste moodulite tarbimine kasvas samal ajavahemikul, st 2009–2012, järjepidevalt ning isegi hoolimata 2012. aastal esinenud langusest püsis tarbimise tase 221 % kõrgem kui 2009. aastal ja 44 % kõrgem kui 2010. aastal (5). Peale selle tehti kindlaks, et kui algselt tekitasid liidus nõudluse moodulite järele soodustariifid, ei saa järeldada, et soodustariifide vähendamine (2011. aasta lõpus ja 2012. aasta alguses) oleks kõrvaldanud põhjusliku seose dumpinguhinnaga impordi ja kahju vahel (6). See on tingitud asjaolust, et fotoelektriliste moodulite nõudlus püsis samal ajavahemikul (2009–2012) suhteliselt suur. |
| --- | --- |

(143)

Komisjoni käsutuses oleva teabe põhjal moodustab ligikaudu 80–85 % solaarklaasi müügist müük fotoelektriliste moodulite tootjatele (kristalsest ränist fotoelektrilised moodulid ja kilest fotoelektrilised moodulid) ning ligikaudu 15–20 % müük kuuma vee saamiseks kasutatavate lamedate päikesekollektorite tootjatele. Sellest tulenevalt avaldavad fotoelektriliste moodulite valdkonnas täheldatud suundumused suurt mõju solaarklaasi tarbimisele. Fotoelektriliste moodulite tarbimine kasvas samal ajavahemikul, st 2009–2012, järjepidevalt ning isegi hoolimata 2012. aastal esinenud langusest püsis tarbimise tase 221 % kõrgem kui 2009. aastal ja 44 % kõrgem kui 2010. aastal (5). Peale selle tehti kindlaks, et kui algselt tekitasid liidus nõudluse moodulite järele soodustariifid, ei saa järeldada, et soodustariifide vähendamine (2011. aasta lõpus ja 2012. aasta alguses) oleks kõrvaldanud põhjusliku seose dumpinguhinnaga impordi ja kahju vahel (6). See on tingitud asjaolust, et fotoelektriliste moodulite nõudlus püsis samal ajavahemikul (2009–2012) suhteliselt suur.

| (144) | Selle tagajärjel püsis fotoelektriliste moodulite tarbimise tase ja sellest tulenevalt solaarklaasi nõudlus vaatlusalusel perioodil kõrge. Selle väikest kahanemist 2012. aastal ei saa eraldiseisvana käsitada sellise tegurina, mis kõrvaldaks kindlakstehtud põhjusliku seose dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel. |
| --- | --- |

(144)

Selle tagajärjel püsis fotoelektriliste moodulite tarbimise tase ja sellest tulenevalt solaarklaasi nõudlus vaatlusalusel perioodil kõrge. Selle väikest kahanemist 2012. aastal ei saa eraldiseisvana käsitada sellise tegurina, mis kõrvaldaks kindlakstehtud põhjusliku seose dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel.

5.2.5.   Järeldus

| (145) | Uurimise käigus tehti kindlaks põhjuslik seos liidu tootmisharu kantud olulise kahju ja Hiina RVst pärit dumpinguhindadega impordi vahel. Analüüsiti ka muid võimalikke kahju põhjuseid, nagu importi muudest kolmandatest riikidest, tarbimist ja mõne kasutaja, näiteks fotoelektriliste moodulite tootjate turuolukorda, ning leiti, et ükski neist ei kõrvaldanud eraldi ega kumulatiivselt analüüsituna Hiina RVst pärit dumpinguhindadega impordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahelist põhjuslikku seost. |
| --- | --- |

(145)

Uurimise käigus tehti kindlaks põhjuslik seos liidu tootmisharu kantud olulise kahju ja Hiina RVst pärit dumpinguhindadega impordi vahel. Analüüsiti ka muid võimalikke kahju põhjuseid, nagu importi muudest kolmandatest riikidest, tarbimist ja mõne kasutaja, näiteks fotoelektriliste moodulite tootjate turuolukorda, ning leiti, et ükski neist ei kõrvaldanud eraldi ega kumulatiivselt analüüsituna Hiina RVst pärit dumpinguhindadega impordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahelist põhjuslikku seost.

| (146) | Lähtudes eespool esitatud analüüsist, milles eristati põhjalikult kõikide teadaolevate tegurite mõju liidu tootmisharu olukorrale ja eraldati see mõju dumpinguhinnaga impordi kahjustavast mõjust, tehakse seega esialgne järeldus, et asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga import on tekitanud liidu tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses. |
| --- | --- |

(146)

Lähtudes eespool esitatud analüüsist, milles eristati põhjalikult kõikide teadaolevate tegurite mõju liidu tootmisharu olukorrale ja eraldati see mõju dumpinguhinnaga impordi kahjustavast mõjust, tehakse seega esialgne järeldus, et asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga import on tekitanud liidu tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.

6.   LIIDU HUVID

| (147) | Algmääruse artikli 21 kohaselt uuris komisjon, kas olenemata esialgsest järeldusest kahjustava dumpingu kohta on kaalukaid põhjuseid, millest tulenevalt ei oleks ajutiste meetmete võtmine käesoleval juhul liidu huvides. Liidu huvide analüüs põhines kõikide käesoleva menetlusega seotud mitmesuguste huvide, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate, tooraine tarnijate ning vaatlusaluse toote kasutajate huvide hindamisel. |
| --- | --- |

(147)

Algmääruse artikli 21 kohaselt uuris komisjon, kas olenemata esialgsest järeldusest kahjustava dumpingu kohta on kaalukaid põhjuseid, millest tulenevalt ei oleks ajutiste meetmete võtmine käesoleval juhul liidu huvides. Liidu huvide analüüs põhines kõikide käesoleva menetlusega seotud mitmesuguste huvide, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate, tooraine tarnijate ning vaatlusaluse toote kasutajate huvide hindamisel.

6.1.   Liidu tootmisharu huvid

| (148) | Uurimisperioodil andis liidu tootmisharu samasuguse toote tootmisel ja müümisel tööd ligikaudu 860 inimesele. Uurimise käigus tehti kindlaks, et uurimisperioodil on asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga tooted tekitanud liidu tootmisharule olulist kahju. Mõni liidu tootja oli juba sunnitud oma tootmisrajatised sulgema, samal ajal kui teised olid muutunud maksejõuetuks. Meetmete puudumisel tundub väga tõenäoline, et liidu tootmisharu majanduslik olukord halveneb veelgi. |
| --- | --- |

(148)

Uurimisperioodil andis liidu tootmisharu samasuguse toote tootmisel ja müümisel tööd ligikaudu 860 inimesele. Uurimise käigus tehti kindlaks, et uurimisperioodil on asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga tooted tekitanud liidu tootmisharule olulist kahju. Mõni liidu tootja oli juba sunnitud oma tootmisrajatised sulgema, samal ajal kui teised olid muutunud maksejõuetuks. Meetmete puudumisel tundub väga tõenäoline, et liidu tootmisharu majanduslik olukord halveneb veelgi.

| (149) | Eeldatakse, et ajutiste dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamisega taastatakse liidu turul õiglased turutingimused, mis võimaldavad liidu tootmisharul samasuguse toote hindu ühtlustada, et kajastada tootmiskulusid ja suurendada seeläbi kasumlikkust. Samuti võib eeldada, et meetmete kehtestamine võimaldab liidu tootmisharul saada tagasi vähemalt osa vaatlusalusel perioodil kaotatud turuosast, millel oleks tootmisharu üldisele finantsseisundile positiivne mõju. Lisaks peaks liidu tootmisharul tekkima parem juurdepääs kapitalile ning ta peaks suutma edaspidigi investeerida teadus- ja arendustegevusse ning innovatsiooni solaarklaasi turul. Ühtlasi on tõenäoline, et need liidu tootjad, kes olid sunnitud Hiina dumpinguhinnaga impordi survel tootmise peatama, võivad oma äritegevust uuesti alustada. Üldiselt ei tagataks kõnealuse stsenaariumi järgi mitte üksnes olemasolevaid töökohti, vaid pakutaks ka mõistlikku väljavaadet tootmise edasiseks laiendamiseks ja tööhõive suurendamiseks. |
| --- | --- |

(149)

Eeldatakse, et ajutiste dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamisega taastatakse liidu turul õiglased turutingimused, mis võimaldavad liidu tootmisharul samasuguse toote hindu ühtlustada, et kajastada tootmiskulusid ja suurendada seeläbi kasumlikkust. Samuti võib eeldada, et meetmete kehtestamine võimaldab liidu tootmisharul saada tagasi vähemalt osa vaatlusalusel perioodil kaotatud turuosast, millel oleks tootmisharu üldisele finantsseisundile positiivne mõju. Lisaks peaks liidu tootmisharul tekkima parem juurdepääs kapitalile ning ta peaks suutma edaspidigi investeerida teadus- ja arendustegevusse ning innovatsiooni solaarklaasi turul. Ühtlasi on tõenäoline, et need liidu tootjad, kes olid sunnitud Hiina dumpinguhinnaga impordi survel tootmise peatama, võivad oma äritegevust uuesti alustada. Üldiselt ei tagataks kõnealuse stsenaariumi järgi mitte üksnes olemasolevaid töökohti, vaid pakutaks ka mõistlikku väljavaadet tootmise edasiseks laiendamiseks ja tööhõive suurendamiseks.

| (150) | Kui meetmeid ei kehtestata, võib eeldada, et liidu tootmisharu turuosa ja kasumlikkus vähenevad veelgi. See tähendaks jätkusuutmatust lühikeses või keskpikas perspektiivis. Selle tagajärjel muutuksid lisaks suurele hulgale liidu tootjatele, kes on juba sunnitud turult lahkuma, maksejõuetuks ka teised tootjad, mille tulemusel kaoks liidu tootmisharu lühikeses kuni keskpikas perspektiivis tõenäoliselt täielikult, mis omakorda avaldaks märkimisväärset mõju praegustele töökohtadele. |
| --- | --- |

(150)

Kui meetmeid ei kehtestata, võib eeldada, et liidu tootmisharu turuosa ja kasumlikkus vähenevad veelgi. See tähendaks jätkusuutmatust lühikeses või keskpikas perspektiivis. Selle tagajärjel muutuksid lisaks suurele hulgale liidu tootjatele, kes on juba sunnitud turult lahkuma, maksejõuetuks ka teised tootjad, mille tulemusel kaoks liidu tootmisharu lühikeses kuni keskpikas perspektiivis tõenäoliselt täielikult, mis omakorda avaldaks märkimisväärset mõju praegustele töökohtadele.

| (151) | Seepärast tehakse esialgne järeldus, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine oleks liidu tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(151)

Seepärast tehakse esialgne järeldus, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine oleks liidu tootmisharu huvides.

6.2.   Sõltumatute importijate ja kauplejate huvid

| (152) | Kahe koostööd tegeva importija peamise äritegevuse moodustas vaatlusaluse tootega kauplemine. Neil mõlemal oli vaatlusaluse toote puhul mitu allikat, st nad ei tarninud mitte üksnes Hiina RVst, vaid ka liidust ja kolmandatest riikidest. |
| --- | --- |

(152)

Kahe koostööd tegeva importija peamise äritegevuse moodustas vaatlusaluse tootega kauplemine. Neil mõlemal oli vaatlusaluse toote puhul mitu allikat, st nad ei tarninud mitte üksnes Hiina RVst, vaid ka liidust ja kolmandatest riikidest.

| (153) | Väideti, et vaatlusaluse toote suhtes meetmete kehtestamine kahjustab importijate äritegevust. Esiteks ei tohiks tollimaksude kehtestamine tuua kaasa kogu impordi peatamist Hiina RVst. Teiseks, kuigi võib oodata, et meetmete kehtestamine võib kahjustada üksnes või peamiselt Hiina RVst importivate importijate finantsseisundit, võib kolmandatest riikidest tarnimise võimalust arvestades eeldada, et importijad on paindlikud ja muudavad vajaduse korral oma tarneallikaid. |
| --- | --- |

(153)

Väideti, et vaatlusaluse toote suhtes meetmete kehtestamine kahjustab importijate äritegevust. Esiteks ei tohiks tollimaksude kehtestamine tuua kaasa kogu impordi peatamist Hiina RVst. Teiseks, kuigi võib oodata, et meetmete kehtestamine võib kahjustada üksnes või peamiselt Hiina RVst importivate importijate finantsseisundit, võib kolmandatest riikidest tarnimise võimalust arvestades eeldada, et importijad on paindlikud ja muudavad vajaduse korral oma tarneallikaid.

| (154) | Seepärast tehakse esialgne järeldus, et kavandatud ulatuses meetmete kehtestamine võib teataval määral kahjustada vaatlusaluse toote sõltumatute importijate olukorda, kuid selle mõju piirab asjaolu, et importijad ja kauplejad saavad kasutada muid tarneallikaid nii kolmandatest riikidest kui ka liidu tootmisharust, mis on suuteline oma toodangut suurendama, ning igal juhul ei kaalu see üles positiivset mõju teistele isikutele. |
| --- | --- |

(154)

Seepärast tehakse esialgne järeldus, et kavandatud ulatuses meetmete kehtestamine võib teataval määral kahjustada vaatlusaluse toote sõltumatute importijate olukorda, kuid selle mõju piirab asjaolu, et importijad ja kauplejad saavad kasutada muid tarneallikaid nii kolmandatest riikidest kui ka liidu tootmisharust, mis on suuteline oma toodangut suurendama, ning igal juhul ei kaalu see üles positiivset mõju teistele isikutele.

6.3.   Tooraine tarnijate huvid

| (155) | Ükski tooraine tarnija ei teinud uurimises koostööd. Kuna kõnealused tarnijad andmeid ei esitanud, puuduvad tõendid selle kohta, et meetmete kehtestamine läheks vastuollu asjaomaste isikute huvidega. |
| --- | --- |

(155)

Ükski tooraine tarnija ei teinud uurimises koostööd. Kuna kõnealused tarnijad andmeid ei esitanud, puuduvad tõendid selle kohta, et meetmete kehtestamine läheks vastuollu asjaomaste isikute huvidega.

6.4.   Kasutajate huvid

| (156) | Kõik vastanud kasutajad on fotoelektriliste moodulite ja/või päikesekollektorite tootjad. Kolm kasutajat toetab kindlalt dumpinguvastaseid meetmeid, väites, et liidu tootmisharu toodab kvaliteetsemat solaarklaasi, mida Hiina äriühingud ei suuda alati tarnida. Vastupidiselt sellele olid kolm teist kasutajat dumpinguvastaste meetmete kehtestamise vastu. Kõnealused kasutajad eeldavad, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine kahjustaks nende äritegevust. Arvestades fotoelektriliste moodulite tootmisharu kehva olukorda, prognoosivad nad, et neil ei oleks võimalik hinnatõusu lõpptarbijatele edasi kanda. |
| --- | --- |

(156)

Kõik vastanud kasutajad on fotoelektriliste moodulite ja/või päikesekollektorite tootjad. Kolm kasutajat toetab kindlalt dumpinguvastaseid meetmeid, väites, et liidu tootmisharu toodab kvaliteetsemat solaarklaasi, mida Hiina äriühingud ei suuda alati tarnida. Vastupidiselt sellele olid kolm teist kasutajat dumpinguvastaste meetmete kehtestamise vastu. Kõnealused kasutajad eeldavad, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine kahjustaks nende äritegevust. Arvestades fotoelektriliste moodulite tootmisharu kehva olukorda, prognoosivad nad, et neil ei oleks võimalik hinnatõusu lõpptarbijatele edasi kanda.

| (157) | Kasutajate esitatud teabe põhjal moodustab solaarklaas üksnes ligikaudu 6–8 % fotoelektriliste moodulite kogukuludest. Seega langeb solaarklaasi arvele vaid piiratud osa fotoelektriliste moodulite kuludest ja lõppväärtusest. Peale selle võib eeldada, et Hiina RVst imporditud solaarklaasi suhtes dumpinguvastaste meetmete kehtestamise korral peaks mõju fotoelektriliste moodulite kogukuludele olema alla 1 %. See tuleneb peamiselt asjaolust, et koostööd tegevad kasutajad ostavad märkimisväärses koguses solaarklaasi liidu tootjatelt. Kuigi dumpinguvastaste tollimaksude võimalik kehtestamine suurendab tõenäoliselt mõnevõrra fotoelektriliste moodulite sisendihinda, ei tohiks need avaldada olulist kahjulikku mõju liidu fotoelektriliste moodulite tootmisharu kuludele ja lõpphindadele. |
| --- | --- |

(157)

Kasutajate esitatud teabe põhjal moodustab solaarklaas üksnes ligikaudu 6–8 % fotoelektriliste moodulite kogukuludest. Seega langeb solaarklaasi arvele vaid piiratud osa fotoelektriliste moodulite kuludest ja lõppväärtusest. Peale selle võib eeldada, et Hiina RVst imporditud solaarklaasi suhtes dumpinguvastaste meetmete kehtestamise korral peaks mõju fotoelektriliste moodulite kogukuludele olema alla 1 %. See tuleneb peamiselt asjaolust, et koostööd tegevad kasutajad ostavad märkimisväärses koguses solaarklaasi liidu tootjatelt. Kuigi dumpinguvastaste tollimaksude võimalik kehtestamine suurendab tõenäoliselt mõnevõrra fotoelektriliste moodulite sisendihinda, ei tohiks need avaldada olulist kahjulikku mõju liidu fotoelektriliste moodulite tootmisharu kuludele ja lõpphindadele.

| (158) | Peale selle on mõnel kasutajal juba teisi tarneallikaid, näiteks Türgi ja India, mida dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine kahjulikult ei mõjutaks. Ka ülejäänud kasutajatel on võimalus kasutada teisi tarneallikaid kolmandatest riikidest või liidu tootmisharust. |
| --- | --- |

(158)

Peale selle on mõnel kasutajal juba teisi tarneallikaid, näiteks Türgi ja India, mida dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine kahjulikult ei mõjutaks. Ka ülejäänud kasutajatel on võimalus kasutada teisi tarneallikaid kolmandatest riikidest või liidu tootmisharust.

| (159) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes lükati esialgu tagasi väited, mille teatavad kasutajad meetmete kehtestamise vastu esitasid. |
| --- | --- |

(159)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes lükati esialgu tagasi väited, mille teatavad kasutajad meetmete kehtestamise vastu esitasid.

6.5.   Konkurentsiga seotud küsimused

| (160) | Üks importija väitis, et kuna teatavad liidu tootjad osalevad lameklaasiga (solaarklaas moodustab selle osa) seotud ülemaailmses kartellis ning said Euroopa Komisjonilt 2007. aastal trahvi, kasutavad nad dumpinguvastast vahendit kahjude hüvitamiseks, mida kartell kandis trahvide ja liidus turuosa kaotamise näol. Kui liidu turule pääsemist dumpinguvastaste tollimaksudega piiratakse, on liidu tootjatel peale selle suurem stiimul osaleda kartellis või muus konkurentsivastases tegevuses seoses selliste toodetega, mille koguseid liidus ei ole võimalik eriti suurendada, näiteks kodusisustustooted. |
| --- | --- |

(160)

Üks importija väitis, et kuna teatavad liidu tootjad osalevad lameklaasiga (solaarklaas moodustab selle osa) seotud ülemaailmses kartellis ning said Euroopa Komisjonilt 2007. aastal trahvi, kasutavad nad dumpinguvastast vahendit kahjude hüvitamiseks, mida kartell kandis trahvide ja liidus turuosa kaotamise näol. Kui liidu turule pääsemist dumpinguvastaste tollimaksudega piiratakse, on liidu tootjatel peale selle suurem stiimul osaleda kartellis või muus konkurentsivastases tegevuses seoses selliste toodetega, mille koguseid liidus ei ole võimalik eriti suurendada, näiteks kodusisustustooted.

| (161) | Kõnealused väited lükatakse esialgu tagasi. Esiteks lõppes kartelli tegevus hiljemalt 2007. aastal. Seepärast kartelli varasem tegevus vaatlusalusel perioodil tootmisharu enam ei mõjutanud. Teiseks ei olnud see seotud ühegi valimisse kaasatud liidu tootjaga ega suurema osa praegu tegutsevate suure müügimahuga liidu tootjatega. Kolmandaks ei eeldata, et dumpinguvastaste tollimaksude võimalik kehtestamine avaldaks mingit mõju liidu tootmisharu konkurentsikäitumisele, sest ühelt poolt ei muuda see liidu turu struktuuri ning teiselt poolt on äriühingutel üldine kohustus järgida kohaldatavaid liidu ja liikmesriikide konkurentsieeskirju sõltumata sellest, kas tollimaksud on kehtestatud või mitte. |
| --- | --- |

(161)

Kõnealused väited lükatakse esialgu tagasi. Esiteks lõppes kartelli tegevus hiljemalt 2007. aastal. Seepärast kartelli varasem tegevus vaatlusalusel perioodil tootmisharu enam ei mõjutanud. Teiseks ei olnud see seotud ühegi valimisse kaasatud liidu tootjaga ega suurema osa praegu tegutsevate suure müügimahuga liidu tootjatega. Kolmandaks ei eeldata, et dumpinguvastaste tollimaksude võimalik kehtestamine avaldaks mingit mõju liidu tootmisharu konkurentsikäitumisele, sest ühelt poolt ei muuda see liidu turu struktuuri ning teiselt poolt on äriühingutel üldine kohustus järgida kohaldatavaid liidu ja liikmesriikide konkurentsieeskirju sõltumata sellest, kas tollimaksud on kehtestatud või mitte.

| (162) | Peale selle väitis üks importija, et tollimaksude kehtestamine avaldaks kahjulikku mõju liidu solaarklaasi peegeldusvastase pinnakatte turule. Väidetavalt tegutsevad kõnealusel turul, mille asjaomane importija määratles seotud turuna, valdavalt liidu tootjad ning meetmete kehtestamine tugevdaks nende seisundit, kahjustades peegeldusvastast pinnakatet pakkuvaid konkurente. Lisaks väideti, et importijatel on raskusi liidu tootjatelt tellimuste kättesaamisega või selliste tellimuste täitmisega mõistliku aja jooksul ja mõistliku hinnaga. |
| --- | --- |

(162)

Peale selle väitis üks importija, et tollimaksude kehtestamine avaldaks kahjulikku mõju liidu solaarklaasi peegeldusvastase pinnakatte turule. Väidetavalt tegutsevad kõnealusel turul, mille asjaomane importija määratles seotud turuna, valdavalt liidu tootjad ning meetmete kehtestamine tugevdaks nende seisundit, kahjustades peegeldusvastast pinnakatet pakkuvaid konkurente. Lisaks väideti, et importijatel on raskusi liidu tootjatelt tellimuste kättesaamisega või selliste tellimuste täitmisega mõistliku aja jooksul ja mõistliku hinnaga.

| (163) | Esiteks moodustab peegeldusvastase pinnakatte turg osa uuringust ega ole seotud turg. Uurimine näitas, et liidu tootjad on tõepoolest sellel nišiturul jätkuvalt konkurentsivõimelised, hoolimata suhteliselt kõrgematest hindadest, mida nad võivad küsida Hiina RVst imporditud pinnatud solaarklaasi näiliselt madalama kvaliteedi tõttu. Selle kohta, et liidu tootmisharu ei suudaks peegeldusvastase pinnakattega solaarklaasi nõudluse võimaliku kasvuga toime tulla, ei esitatud aga mingeid tõendeid. Seega lükatakse kõnealune väide praeguses etapis tagasi. Seoses väidetega, mille kohaselt liidu tootjad on keeldunud tellimusi täitmast või mõistlike hindadega õigeaegselt täitmast, tuleb märkida, et iga tootja valib ise oma äristrateegia sel määral, et kõnealusel tootjal või kõnealustel tootjatel ei ole asjakohasel turul eraldiseisvalt ega üheskoos valitsevat seisundit. Liidu turul on piisav konkurents, et tarnijaid vahetada ja/või mitmekesistada. Seepärast lükatakse ka see väide esialgu tagasi. |
| --- | --- |

(163)

Esiteks moodustab peegeldusvastase pinnakatte turg osa uuringust ega ole seotud turg. Uurimine näitas, et liidu tootjad on tõepoolest sellel nišiturul jätkuvalt konkurentsivõimelised, hoolimata suhteliselt kõrgematest hindadest, mida nad võivad küsida Hiina RVst imporditud pinnatud solaarklaasi näiliselt madalama kvaliteedi tõttu. Selle kohta, et liidu tootmisharu ei suudaks peegeldusvastase pinnakattega solaarklaasi nõudluse võimaliku kasvuga toime tulla, ei esitatud aga mingeid tõendeid. Seega lükatakse kõnealune väide praeguses etapis tagasi. Seoses väidetega, mille kohaselt liidu tootjad on keeldunud tellimusi täitmast või mõistlike hindadega õigeaegselt täitmast, tuleb märkida, et iga tootja valib ise oma äristrateegia sel määral, et kõnealusel tootjal või kõnealustel tootjatel ei ole asjakohasel turul eraldiseisvalt ega üheskoos valitsevat seisundit. Liidu turul on piisav konkurents, et tarnijaid vahetada ja/või mitmekesistada. Seepärast lükatakse ka see väide esialgu tagasi.

6.6.   Järeldus liidu huvide kohta

| (164) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes ning lähtudes hinnangust kõikidele erinevatele huvidele tervikuna, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huvidele, tehti esialgne järeldus, et puuduvad mõjuvad põhjused, mis õigustaksid Hiina RVst pärit vaatlusaluse toote suhtes ajutiste meetmete võtmata jätmist. |
| --- | --- |

(164)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes ning lähtudes hinnangust kõikidele erinevatele huvidele tervikuna, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huvidele, tehti esialgne järeldus, et puuduvad mõjuvad põhjused, mis õigustaksid Hiina RVst pärit vaatlusaluse toote suhtes ajutiste meetmete võtmata jätmist.

7.   AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (165) | Dumpingu, tekitatud kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi arvesse võttes tuleks kehtestada ajutised meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks liidu tootmisharule täiendavat kahju. |
| --- | --- |

(165)

Dumpingu, tekitatud kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi arvesse võttes tuleks kehtestada ajutised meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks liidu tootmisharule täiendavat kahju.

7.1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

| (166) | Kõnealuste meetmete taseme määramisel võeti arvesse kindlakstehtud dumpingumarginaale ning liidu tootmisharu kantud kahju kõrvaldamiseks vajalikku tollimaksumäära, ilma et ületataks kindlakstehtud dumpingumarginaale. |
| --- | --- |

(166)

Kõnealuste meetmete taseme määramisel võeti arvesse kindlakstehtud dumpingumarginaale ning liidu tootmisharu kantud kahju kõrvaldamiseks vajalikku tollimaksumäära, ilma et ületataks kindlakstehtud dumpingumarginaale.

| (167) | Kahjustava dumpingu mõju kaotamiseks vajaliku tollimaksumäära arvutamisel võeti arvesse seda, et mis tahes meetmed peaksid võimaldama liidu tootmisharul katta oma tootmiskulud ja saada samasuguse toote müügist liidus sellist maksueelset kasumit, mida sellist liiku tootmisharul oleks asjaomases sektoris võimalik teenida tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumise korral. Kasumimarginaali 8,3 % käibest peetakse asjakohaseks miinimumiks, mida liidu tootmisharu võiks kahjustava dumpingu puudumise korral eeldada. See kasumimarginaal põhineb valimisse kaasatud liidu tootjate keskmisel kasumil 2010. aastal, mil vaatlusaluse toote import oli veel väike ja ei moonutanud seepärast tavapäraseid konkurentsitingimusi. |
| --- | --- |

(167)

Kahjustava dumpingu mõju kaotamiseks vajaliku tollimaksumäära arvutamisel võeti arvesse seda, et mis tahes meetmed peaksid võimaldama liidu tootmisharul katta oma tootmiskulud ja saada samasuguse toote müügist liidus sellist maksueelset kasumit, mida sellist liiku tootmisharul oleks asjaomases sektoris võimalik teenida tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumise korral. Kasumimarginaali 8,3 % käibest peetakse asjakohaseks miinimumiks, mida liidu tootmisharu võiks kahjustava dumpingu puudumise korral eeldada. See kasumimarginaal põhineb valimisse kaasatud liidu tootjate keskmisel kasumil 2010. aastal, mil vaatlusaluse toote import oli veel väike ja ei moonutanud seepärast tavapäraseid konkurentsitingimusi.

| (168) | Selle põhjal arvutati liidu tootmisharu jaoks samasuguse toote mittekahjustav hind. Mittekahjustava hinna saamiseks liideti eespool nimetatud 8,3 % kasumimarginaal valimisse kaasatud liidu tootjate tootmiskulule uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(168)

Selle põhjal arvutati liidu tootmisharu jaoks samasuguse toote mittekahjustav hind. Mittekahjustava hinna saamiseks liideti eespool nimetatud 8,3 % kasumimarginaal valimisse kaasatud liidu tootjate tootmiskulule uurimisperioodil.

| (169) | Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus, milleks võrreldi valimisse kaasatud Hiina RV koostööd tegevate eksportivate tootjate kaalutud keskmist impordihinda, mis oli kindlaks tehtud hinna allalöömise arvutustes, sarnase toote kaalutud keskmise mittekahjustava hinnaga, millega valimisse kaasatud liidu tootjad müüsid uurimisperioodil tooteid liidu turul. Seejärel väljendati kõiki võrdluse tulemusel kindlaks tehtud erinevusi protsendimäärana kaalutud keskmisest CIF-impordihinnast. |
| --- | --- |

(169)

Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus, milleks võrreldi valimisse kaasatud Hiina RV koostööd tegevate eksportivate tootjate kaalutud keskmist impordihinda, mis oli kindlaks tehtud hinna allalöömise arvutustes, sarnase toote kaalutud keskmise mittekahjustava hinnaga, millega valimisse kaasatud liidu tootjad müüsid uurimisperioodil tooteid liidu turul. Seejärel väljendati kõiki võrdluse tulemusel kindlaks tehtud erinevusi protsendimäärana kaalutud keskmisest CIF-impordihinnast.

7.2.   Ajutised meetmed

| (170) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes ja kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 tuleks Hiina RVst pärit solaarklaasi impordi suhtes kehtestada vastavalt väiksema tollimaksu reeglile ajutised dumpinguvastased meetmed sellisel tasemel, mis vastab dumpingu- või kahjumarginaali määrale, olenevalt sellest, kumb on väiksem. |
| --- | --- |

(170)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes ja kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 tuleks Hiina RVst pärit solaarklaasi impordi suhtes kehtestada vastavalt väiksema tollimaksu reeglile ajutised dumpinguvastased meetmed sellisel tasemel, mis vastab dumpingu- või kahjumarginaali määrale, olenevalt sellest, kumb on väiksem.

| (171) | Selle põhjal kehtestati dumpinguvastase tollimaksu määrad, võrreldes kahju kõrvaldamist võimaldavat marginaali ja dumpingumarginaali. Sellest tulenevalt on ajutised dumpinguvastased tollimaksu määrad, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, järgmised.








  Äriühing | Dumpingumarginaal | Kahjumarginaal | Ajutine dumpinguvastane tollimaks |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Xinyi kontsern | 74,0% | 39,3 % | 39,3 % |
| Hehe kontsern | 75,3 % | 32,3 % | 32,3 % |
| Flat Glass kontsern kokku | 86,2 % | 42,1 % | 42,1 % |
| Henan Yuhua | 31,9 % | 17,1 % | 17,1 % |
| Teised koostööd tegevad äriühingud | 79,8 % | 38,4 % | 38,4 % |
| Kõik teised äriühingud | 86,2% | 42,1 % | 42,1 % |

(171)

Selle põhjal kehtestati dumpinguvastase tollimaksu määrad, võrreldes kahju kõrvaldamist võimaldavat marginaali ja dumpingumarginaali. Sellest tulenevalt on ajutised dumpinguvastased tollimaksu määrad, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, järgmised.

Äriühing

Dumpingumarginaal

Kahjumarginaal

Ajutine dumpinguvastane tollimaks

Xinyi kontsern

74,0%

39,3 %

39,3 %

Hehe kontsern

75,3 %

32,3 %

32,3 %

Flat Glass kontsern kokku

86,2 %

42,1 %

42,1 %

Henan Yuhua

31,9 %

17,1 %

17,1 %

Teised koostööd tegevad äriühingud

79,8 %

38,4 %

38,4 %

Kõik teised äriühingud

86,2%

42,1 %

42,1 %

| (172) | Käesoleva määrusega äriühingute suhtes kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis tehti uurimise ajal kindlaks kõnealuste äriühingute puhul. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes sellise vaatlusaluse toote impordi suhtes, mis on pärit asjaomasest riigist ning mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega nimetatud konkreetsed juriidilised isikud. Kõnealuseid määrasid ei saa kohaldada vaatlusaluse toote impordi suhtes, mille tootja on mõni teine äriühing, kelle nime ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud üksused, ning nende puhul kehtib „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär. Tulenevalt eksportivate tootjate suurest koostöö tasemest (üle 80 %; vt põhjendus 15 eespool) põhineb see tollimaksumäär valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul kindlaks tehtud suurimal individuaalsel kahjumarginaalil. „Teiste koostööd tegevate äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär põhineb valimisse kaasatud eksportivate tootjate kaalutud keskmisel määral ja seda kohaldatakse kõikide valimisse mitte kaasatud koostööd tegevate äriühingute suhtes (v.a Henan Yuhua, kelle puhul kehtestati individuaalse hindamise taotluse põhjal individuaalne tollimaks; vt põhjendus 48 eespool). |
| --- | --- |

(172)

Käesoleva määrusega äriühingute suhtes kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis tehti uurimise ajal kindlaks kõnealuste äriühingute puhul. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes sellise vaatlusaluse toote impordi suhtes, mis on pärit asjaomasest riigist ning mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega nimetatud konkreetsed juriidilised isikud. Kõnealuseid määrasid ei saa kohaldada vaatlusaluse toote impordi suhtes, mille tootja on mõni teine äriühing, kelle nime ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud üksused, ning nende puhul kehtib „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär. Tulenevalt eksportivate tootjate suurest koostöö tasemest (üle 80 %; vt põhjendus 15 eespool) põhineb see tollimaksumäär valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul kindlaks tehtud suurimal individuaalsel kahjumarginaalil. „Teiste koostööd tegevate äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär põhineb valimisse kaasatud eksportivate tootjate kaalutud keskmisel määral ja seda kohaldatakse kõikide valimisse mitte kaasatud koostööd tegevate äriühingute suhtes (v.a Henan Yuhua, kelle puhul kehtestati individuaalse hindamise taotluse põhjal individuaalne tollimaks; vt põhjendus 48 eespool).

| (173) | Kõik taotlused konkreetsete äriühingute suhtes kehtestatud individuaalsete dumpinguvastase tollimaksu määrade kohaldamiseks (näiteks pärast juriidilise isiku nime muutmist või uute tootmis- või müügiüksuste loomist) tuleb esitada komisjonile (7) koos kogu asjakohase teabega, eelkõige teabega mis tahes muudatuste kohta äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis, mis on seotud näiteks kõnealuse nimemuutusega või tootmis- ja müügiüksuste loomisega. Vajaduse korral muudetakse sellele vastavalt käesolevat määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid. |
| --- | --- |

(173)

Kõik taotlused konkreetsete äriühingute suhtes kehtestatud individuaalsete dumpinguvastase tollimaksu määrade kohaldamiseks (näiteks pärast juriidilise isiku nime muutmist või uute tootmis- või müügiüksuste loomist) tuleb esitada komisjonile (7) koos kogu asjakohase teabega, eelkõige teabega mis tahes muudatuste kohta äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis, mis on seotud näiteks kõnealuse nimemuutusega või tootmis- ja müügiüksuste loomisega. Vajaduse korral muudetakse sellele vastavalt käesolevat määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

7.3.   Lõppsätted

| (174) | Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast algatamisteates täpsustatud tähtaja jooksul teada, saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Ajutiste tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused on ajutised ja neid võidakse uurimise lõppjärgus muuta. Peale selle tuleb märkida, et tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused käesolevas määruses on ajutised ning need võidakse lõplike meetmete kehtestamiseks uuesti läbi vaadata, |
| --- | --- |

(174)

Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast algatamisteates täpsustatud tähtaja jooksul teada, saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Ajutiste tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused on ajutised ja neid võidakse uurimise lõppjärgus muuta. Peale selle tuleb märkida, et tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused käesolevas määruses on ajutised ning need võidakse lõplike meetmete kehtestamiseks uuesti läbi vaadata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Hiina Rahvavabariigist pärit ja praegu CN-koodi ex 7007 19 80 (TARICi koodi 7007198010) alla kuuluva solaarklaasi suhtes, mis koosneb karastatud sooda-lubi-lehtklaasist, mille rauasisaldus on alla 300 ppm, päikese läbitustegur üle 88 % (mõõdetud vastavalt AM1,5 300–2 500 nm), kuumuskindlus kuni 250 °C (mõõdetud EN 12150 kohaselt), vastupidavus termolöökidele Δ 150 K (mõõdetud EN 12150 kohaselt) ja mehaaniline tugevus vähemalt 90 N/mm2 (mõõdetud EN 1288-3 kohaselt), kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks.

2.   Ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool loetletud äriühingutes toodetud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksude tasumist, on järgmised.

| Äriühing | Ajutine dumpinguvastane tollimaks | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd | 39,3 % | B943 |
| Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd | 32,3 % | B944 |
| Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd | 42,1 % | B945 |
| Henan Yuhua New Material Co. Ltd | 17,1 % | B946 |
| Teised koostööd tegevad I lisas loetletud äriühingud | 38,4 % | |
| Kõik teised äriühingud | 42,1 % | B999 |

Äriühing

Ajutine dumpinguvastane tollimaks

TARICi lisakood

Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd

39,3 %

B943

Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd

32,3 %

B944

Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd

42,1 %

B945

Henan Yuhua New Material Co. Ltd

17,1 %

B946

Teised koostööd tegevad I lisas loetletud äriühingud

38,4 %

Kõik teised äriühingud

42,1 %

B999

3.   Lõikes 2 nimetatud äriühingute suhtes kindlaks määratud individuaalseid tollimaksumäärasid kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tolliasutustele esitatakse II lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksu.

4.   Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse liidus vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.

5.   Kui ei ole täpsustatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

Artikkel 2

1.   Ilma et see piiraks nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 20 kohaldamist, võivad huvitatud isikud ühe kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist taotleda määruse vastuvõtmise aluseks olnud oluliste faktide ja kaalutluste avalikustamist, esitada kirjalikult oma seisukohad ning taotleda komisjonilt ja/või kaubanduse peadirektoraadis ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult ärakuulamist.

2.   Määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 21 lõike 4 kohaselt võivad asjaomased isikud esitada arvamusi käesoleva määruse kohaldamise kohta ühe kuu jooksul pärast selle jõustumist.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesoleva määruse artiklit 1 kohaldatakse kuue kuu jooksul.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. november 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  ELT C 58, 28.2.2013, lk 6 ja parandus ELT C 94, 3.4.2013, lk 11.

2

(3)  ELT C 94, 3.4.2013, lk 11.

3

(4)  ELT C 122, 27.4.2013, lk 24.

4

(5)  Komisjoni 4. juuni 2013. aasta määruse (EL) nr 513/2013 (millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit või sealt saadetud kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite ja nende põhikomponentide (elementide ja plaatide) impordi suhtes ja muudetakse määrust (EL) nr 182/2013, millega kehtestatakse registreerimisnõue selliste Hiina Rahvavabariigist pärit või sealt saadud toodete impordi suhtes) (edaspidi „päikesepaneele käsitlev määrus”), ELT L 152, 5.6.2013, lk 5, tabelid 1-a ja 1-b, lk 16. Päikesepaneele käsitleva määruse B osa kohaselt on kõnealuse uurimisega hõlmatud tooted kristalsest ränist fotoelektrilised moodulid või paneelid ning sellist tüüpi elemendid ja plaadid, mida kasutatakse kristalsest ränist fotoelektrilistes moodulites või paneelides. Seepärast ei kuulu kilest fotoelektrilised moodulid asjaomase uurimise alla ning nende tarbimist ei ole käsitletud.

5

(6)  Vt päikesepaneele käsitleva määruse punkt 3.2.

6

(7)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIЁ.

7

---

I LISA

Koostööd tegevad eksportijad, kes ei kuulu valimisse ja kelle suhtes ei kohaldata individuaalset hindamist

| Nimi | TARICi lisakood |
| --- | --- |
| Henan Ancai Hi-Tech Co., Ltd | B947 |
| Henan Succeed Photovoltaic Materials Corporation | B948 |
| Avic Sanxin Sol-Glass Co. Ltd;
  Avic (Hainan) Special Glass Material Co., Ltd | B949 |
| Wuxi Haida Safety Glass Co., Ltd | B950 |
| Dongguan CSG Solar Glass Co., Ltd | B951 |
| Pilkington Solar Taicang, Limited | B952 |
| Zibo Jinxing Glass Co., Ltd | B953 |
| Novatech Glass Co., Ltd | B954 |

Nimi

TARICi lisakood

Henan Ancai Hi-Tech Co., Ltd

B947

Henan Succeed Photovoltaic Materials Corporation

B948

Avic Sanxin Sol-Glass Co. Ltd;

Avic (Hainan) Special Glass Material Co., Ltd

B949

Wuxi Haida Safety Glass Co., Ltd

B950

Dongguan CSG Solar Glass Co., Ltd

B951

Pilkington Solar Taicang, Limited

B952

Zibo Jinxing Glass Co., Ltd

B953

Novatech Glass Co., Ltd

B954

---

II LISA

Artikli 1 lõikes 3 osutatud kehtival faktuurarvel peab olema faktuurarve väljastanud üksuse töötaja allkirjastatud avaldus järgmises vormis:

| 1. | Faktuurarve väljastanud üksuse töötaja nimi ja amet. |
| --- | --- |

1.

Faktuurarve väljastanud üksuse töötaja nimi ja amet.

| 2. | Avaldus: „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et (kogus) solaarklaasi, mis on müüdud ekspordiks Euroopa Liitu käesoleva arve alusel, on toodetud (äriühingu nimi ja aadress) (TARICi lisakood) Hiina RVs. Kinnitan, et käesolevas arves esitatud teave on täielik ja täpne”. |
| --- | --- |

2.

Avaldus: „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et (kogus) solaarklaasi, mis on müüdud ekspordiks Euroopa Liitu käesoleva arve alusel, on toodetud (äriühingu nimi ja aadress) (TARICi lisakood) Hiina RVs. Kinnitan, et käesolevas arves esitatud teave on täielik ja täpne”.

| 3. | Kuupäev ja allkiri, |
| --- | --- |

3.

Kuupäev ja allkiri,

---

| 27.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 316/29 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 316/29

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1206/2013,

26. november 2013,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. november 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AL | 48,7 |
| MA | 40,3 |
| MK | 36,9 |
| TR | 65,0 |
| ZZ | 47,7 |
| 0707 00 05 | AL | 52,8 |
| TR | 84,7 |
| ZZ | 68,8 |
| 0709 93 10 | MA | 148,6 |
| TR | 139,6 |
| ZZ | 144,1 |
| 0805 20 10 | MA | 67,0 |
| TR | 76,1 |
| ZA | 87,1 |
| ZZ | 76,7 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | PK | 59,4 |
| SZ | 56,2 |
| TR | 73,8 |
| UY | 56,2 |
| ZA | 192,9 |
| ZZ | 87,7 |
| 0805 50 10 | TR | 70,6 |
| ZZ | 70,6 |
| 0808 10 80 | BA | 45,7 |
| MK | 41,5 |
| US | 135,1 |
| ZA | 116,3 |
| ZZ | 84,7 |
| 0808 30 90 | TR | 116,7 |
| ZZ | 116,7 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AL

48,7

MA

40,3

MK

36,9

TR

65,0

ZZ

47,7

0707 00 05

AL

52,8

TR

84,7

ZZ

68,8

0709 93 10

MA

148,6

TR

139,6

ZZ

144,1

0805 20 10

MA

67,0

TR

76,1

ZA

87,1

ZZ

76,7

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

PK

59,4

SZ

56,2

TR

73,8

UY

56,2

ZA

192,9

ZZ

87,7

0805 50 10

TR

70,6

ZZ

70,6

0808 10 80

BA

45,7

MK

41,5

US

135,1

ZA

116,3

ZZ

84,7

0808 30 90

TR

116,7

ZZ

116,7

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 27.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 316/31 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 316/31

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS,

15. november 2013,

mille kohaselt lubatakse Rumeenial jätkuvalt kohaldada erimeedet, millega tehakse erand ühist käibemaksusüsteemi käsitleva direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 193

(2013/676/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, (1) eriti selle artikli 395 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kirjas, mille komisjoni peasekretariaat registreeris 13. märtsil 2013, taotles Rumeenia luba pikendada erimeedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 193 seoses puittoodete tarnetega. |
| --- | --- |

(1)

Kirjas, mille komisjoni peasekretariaat registreeris 13. märtsil 2013, taotles Rumeenia luba pikendada erimeedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 193 seoses puittoodete tarnetega.

| (2) | Kooskõlas direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 lõike 2 teise lõiguga teavitas komisjon 17. juuni 2013. aasta kirjaga teisi liikmesriike Rumeenia taotlusest. Komisjon teatas 18. juuni 2013. aasta kirjas Rumeeniale, et tal on olemas taotluse hindamiseks kogu vajalik teave. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 lõike 2 teise lõiguga teavitas komisjon 17. juuni 2013. aasta kirjaga teisi liikmesriike Rumeenia taotlusest. Komisjon teatas 18. juuni 2013. aasta kirjas Rumeeniale, et tal on olemas taotluse hindamiseks kogu vajalik teave.

| (3) | Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 193 kohaselt on tavaliselt maksuhalduri ees käibemaksu tasuma kohustatud kaubatarneid tegev või teenuseid osutav maksukohustuslane. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 193 kohaselt on tavaliselt maksuhalduri ees käibemaksu tasuma kohustatud kaubatarneid tegev või teenuseid osutav maksukohustuslane.

| (4) | Nõukogu rakendusotsusega 2010/583/EL (2) lubati Rumeenial kohaldada direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 kohast erimeedet, et määrata maksukohustuslase tarnitavate puittoodete puhul käibemaksu tasumise eest vastutavaks isikuks kauba saaja. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu rakendusotsusega 2010/583/EL (2) lubati Rumeenial kohaldada direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 kohast erimeedet, et määrata maksukohustuslase tarnitavate puittoodete puhul käibemaksu tasumise eest vastutavaks isikuks kauba saaja.

| (5) | Enne eelmist luba kohaldada puidutarnete pöördmaksustamist oli Rumeenial puiduturul probleeme, mis olid tingitud turu iseloomust ning sellele kaasatud ettevõtjatest. Valdkonnas tegutseb palju väikeettevõtjaid, keda Rumeenia ametiasutustel on raske kontrollida. Kauba saaja käibemaksu tasumise eest vastutavaks isikuks määramine on Rumeenia ametiasutuste väitel aidanud selles valdkonnas ära hoida maksudest kõrvalehoidumist ja maksustamise vältimist ning on endiselt õigustatud. |
| --- | --- |

(5)

Enne eelmist luba kohaldada puidutarnete pöördmaksustamist oli Rumeenial puiduturul probleeme, mis olid tingitud turu iseloomust ning sellele kaasatud ettevõtjatest. Valdkonnas tegutseb palju väikeettevõtjaid, keda Rumeenia ametiasutustel on raske kontrollida. Kauba saaja käibemaksu tasumise eest vastutavaks isikuks määramine on Rumeenia ametiasutuste väitel aidanud selles valdkonnas ära hoida maksudest kõrvalehoidumist ja maksustamise vältimist ning on endiselt õigustatud.

| (6) | Meede on proportsionaalne seatud eesmärkidega, kuna seda ei kavandata kohaldada üldiselt, vaid üksnes selliste väga konkreetsete tegevuste puhul sektoris, mis tekitavad märgatavaid raskusi seoses maksudest kõrvalehoidumise või maksustamise vältimisega. |
| --- | --- |

(6)

Meede on proportsionaalne seatud eesmärkidega, kuna seda ei kavandata kohaldada üldiselt, vaid üksnes selliste väga konkreetsete tegevuste puhul sektoris, mis tekitavad märgatavaid raskusi seoses maksudest kõrvalehoidumise või maksustamise vältimisega.

| (7) | Meede ei tohiks komisjoni hinnangul kaasa tuua negatiivset mõju pettuste ärahoidmisele jaemüügisektoris ega teistes sektorites või teistes liikmesriikides. |
| --- | --- |

(7)

Meede ei tohiks komisjoni hinnangul kaasa tuua negatiivset mõju pettuste ärahoidmisele jaemüügisektoris ega teistes sektorites või teistes liikmesriikides.

| (8) | Luba tuleks anda üksnes piiratud ajaks, kuni 31. detsembrini 2016. |
| --- | --- |

(8)

Luba tuleks anda üksnes piiratud ajaks, kuni 31. detsembrini 2016.

| (9) | Kui Rumeenia taotleb kõnealuse tähtaja täiendavat pikendamist, tuleks komisjonile hiljemalt 1. aprilliks 2016 esitada aruanne koos tähtaja pikendamise taotlusega. Selle aja jooksul saadud kogemustele tuginedes peaks hindama, kas erand on endiselt õigustatud. |
| --- | --- |

(9)

Kui Rumeenia taotleb kõnealuse tähtaja täiendavat pikendamist, tuleks komisjonile hiljemalt 1. aprilliks 2016 esitada aruanne koos tähtaja pikendamise taotlusega. Selle aja jooksul saadud kogemustele tuginedes peaks hindama, kas erand on endiselt õigustatud.

| (10) | Erandil ei ole kahjulikku mõju käibemaksust laekuvatele liidu omavahenditele, |
| --- | --- |

(10)

Erandil ei ole kahjulikku mõju käibemaksust laekuvatele liidu omavahenditele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Erandina direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 193 antakse Rumeeniale kuni 31. detsembrini 2016 luba määrata käibemaksu tasumise eest vastutavaks maksukohustuslane, kellele tarnitakse kaupu või osutatakse teenuseid, millele on osutatud käesoleva otsuse artiklis 2.

Artikkel 2

Artiklis 1 nimetatud erandit kohaldatakse maksukohustuslasele tarnitavate puittoodete suhtes, mis hõlmavad kasvavat metsa, ümarpuitu või lõigatud puitu, küttepuitu, puittooteid, samuti nelinurkse ristlõikega või lõhestatud puitu ning töötlemata puitu, töödeldud või pooltöödeldud puitu.

Artikkel 3

Mis tahes taotlus käesoleva otsusega ette nähtud meetme pikendamise kohta tuleb komisjonile esitada hiljemalt 1. aprilliks 2016 ning sellele tuleb lisada aruanne, mis sisaldab ülevaadet meetme tõhususest ning hinnangut pettuseohule puidusektoris.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud Rumeeniale.

Brüssel, 15. november 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

R. ŠADŽIUS

---

(1)  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 27. septembri 2010. aasta rakendusotsus 2010/583/EL, mille kohaselt lubatakse Rumeenial kehtestada erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 193 (ELT L 256, 30.9.2010, lk 27).

2

---

| 27.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 316/33 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 316/33

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS,

15. november 2013,

mille kohaselt lubatakse Luksemburgil kehtestada erimeede, millega tehakse erand ühist käibemaksusüsteemi käsitleva direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 285

(2013/677/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, (1) eriti selle artikli 395 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kirjas, mille komisjoni peasekretariaat registreeris 24. oktoobril 2012, taotles Luksemburg luba kohaldada erandit direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 285, mis võimaldaks Luksemburgil anda käibemaksuvabastuse sellistele maksukohustuslastele, kelle aastakäive ei ületa 25 000 eurot. Kõnealuse meetme abil oleksid teatavad maksukohustuslased vabastatud kõigist või teatavatest käibemaksuga seotud kohustustest, millele on osutatud direktiivi 2006/112/EÜ XI jaotise 2.–6. peatükis. |
| --- | --- |

(1)

Kirjas, mille komisjoni peasekretariaat registreeris 24. oktoobril 2012, taotles Luksemburg luba kohaldada erandit direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 285, mis võimaldaks Luksemburgil anda käibemaksuvabastuse sellistele maksukohustuslastele, kelle aastakäive ei ületa 25 000 eurot. Kõnealuse meetme abil oleksid teatavad maksukohustuslased vabastatud kõigist või teatavatest käibemaksuga seotud kohustustest, millele on osutatud direktiivi 2006/112/EÜ XI jaotise 2.–6. peatükis.

| (2) | Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 lõike 2 kohaselt teatas komisjon 9. novembri 2012. aasta kirjaga teistele liikmesriikidele Luksemburgi taotlusest. Komisjon teatas 12. novembri 2012. aasta kirjaga Luksemburgile, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 lõike 2 kohaselt teatas komisjon 9. novembri 2012. aasta kirjaga teistele liikmesriikidele Luksemburgi taotlusest. Komisjon teatas 12. novembri 2012. aasta kirjaga Luksemburgile, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave.

| (3) | Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 285 kohaselt võivad liikmesriigid, kes ei ole kasutanud nõukogu teise direktiivi 67/228/EMÜ (2) artiklis 14 sätestatud võimalust, vabastada käibemaksust maksukohustuslased, kelle aastakäive ei ületa 5 000 eurot või sellega võrdset summat riigi valuutas ning võivad anda astmelisi maksusoodustusi maksukohustuslastele, kelle aastakäive ületab liikmesriikide poolt maksuvabastuse kohaldamiseks kehtestatud ülemmäära. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 285 kohaselt võivad liikmesriigid, kes ei ole kasutanud nõukogu teise direktiivi 67/228/EMÜ (2) artiklis 14 sätestatud võimalust, vabastada käibemaksust maksukohustuslased, kelle aastakäive ei ületa 5 000 eurot või sellega võrdset summat riigi valuutas ning võivad anda astmelisi maksusoodustusi maksukohustuslastele, kelle aastakäive ületab liikmesriikide poolt maksuvabastuse kohaldamiseks kehtestatud ülemmäära.

| (4) | Luksemburg on teatanud komisjonile, et ta annab praegu käibemaksuvabastuse maksukohustuslastele, kelle aastakäive ei ületa 10 000 eurot ja et ta kasutab võimalust anda astmelisi maksusoodustusi maksukohustuslastele, kelle aastakäive on vahemikus 10 000 – 25 000 eurot. Luksemburg on taotlenud erandmeetmena luba anda käibemaksuvabastus maksukohustuslastele, kelle aastakäive ei ületa 25 000. |
| --- | --- |

(4)

Luksemburg on teatanud komisjonile, et ta annab praegu käibemaksuvabastuse maksukohustuslastele, kelle aastakäive ei ületa 10 000 eurot ja et ta kasutab võimalust anda astmelisi maksusoodustusi maksukohustuslastele, kelle aastakäive on vahemikus 10 000 – 25 000 eurot. Luksemburg on taotlenud erandmeetmena luba anda käibemaksuvabastus maksukohustuslastele, kelle aastakäive ei ületa 25 000.

| (5) | Erikorra kohane kõrgem künnis on lihtsustamismeede, kuna see võib märkimisväärselt vähendada väikeettevõtete käibemaksukohustusi ja võimaldaks Luksemburgil lõpetada ettevõtetele koormava astmelise maksusoodustuse kava kohaldamise. Maksukohustuslastel peaks olema endiselt võimalik valida tavapärane käibemaksusüsteem. |
| --- | --- |

(5)

Erikorra kohane kõrgem künnis on lihtsustamismeede, kuna see võib märkimisväärselt vähendada väikeettevõtete käibemaksukohustusi ja võimaldaks Luksemburgil lõpetada ettevõtetele koormava astmelise maksusoodustuse kava kohaldamise. Maksukohustuslastel peaks olema endiselt võimalik valida tavapärane käibemaksusüsteem.

| (6) | Käibemaksuga seotud kohustuste lihtsustamiseks võttis komisjon 29. oktoobril 2004. aastal vastu nõukogu direktiivi ettepaneku, millega muudetakse nõukogu direktiivi 77/388/EMÜ, (3) mis sisaldab sätteid, mille kohaselt lubatakse liikmesriikidel kehtestada käibemaksuvabastuskorra jaoks aastakäibe ülempiiriks kuni 100 000 eurot või samaväärne summa riigi valuutas, kusjuures kõnealust ülempiiri võidakse igal aastal kohandada. Käesolev otsus on kooskõlas kõnealuse ettepanekuga. |
| --- | --- |

(6)

Käibemaksuga seotud kohustuste lihtsustamiseks võttis komisjon 29. oktoobril 2004. aastal vastu nõukogu direktiivi ettepaneku, millega muudetakse nõukogu direktiivi 77/388/EMÜ, (3) mis sisaldab sätteid, mille kohaselt lubatakse liikmesriikidel kehtestada käibemaksuvabastuskorra jaoks aastakäibe ülempiiriks kuni 100 000 eurot või samaväärne summa riigi valuutas, kusjuures kõnealust ülempiiri võidakse igal aastal kohandada. Käesolev otsus on kooskõlas kõnealuse ettepanekuga.

| (7) | Erandmeetme kohaldamine ei mõjuta oluliselt lõpptarbimise etapil kogutud käibemaksutulude kogusummat ega mõjuta käibemaksust saadavaid liidu omavahendeid, |
| --- | --- |

(7)

Erandmeetme kohaldamine ei mõjuta oluliselt lõpptarbimise etapil kogutud käibemaksutulude kogusummat ega mõjuta käibemaksust saadavaid liidu omavahendeid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Erandina direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 285 lubatakse Luksemburgil anda käibemaksuvabastus maksukohustuslastele, kelle aastakäive ei ületa 25 000 eurot.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle teatavaks tegemise päeval.

Käesolevat otsust kohaldatakse kuupäevani, mil jõustuvad liidu eeskirjad, millega muudetakse aastakäibe ülempiire, millest väiksema käibega maksukohustuslastele võidakse anda käibemaksuvabastus, või 31. detsembrini 2016, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Luksemburgi Suurhertsogiriigile.

Brüssel, 15. november 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

R. ŠADŽIUS

---

(1)  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 11. aprilli 1967. aasta teine direktiiv 67/228/EMÜ käibemakse käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta – ühise käibemaksusüsteemi struktuur ja kohaldamiskord (EÜT 71, 14.4.1967, lk 1303/67).

2

(3)  Nõukogu 17. mai 1977. aasta kuues direktiiv 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta – ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas (EÜT L 145, 13.6.1977, lk 1).

3

---

| 27.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 316/35 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 316/35

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS,

15. november 2013,

millega Itaalia Vabariigil lubatakse jätkuvalt kohaldada erimeedet, millega tehakse erand ühist käibemaksusüsteemi käsitleva direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 285

(2013/678/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, (1) eelkõige selle artikli 395 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kirjas, mille komisjoni peasekretariaat registreeris 8. aprillil 2013, taotles Itaalia luba kohaldada erandit direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 285, et jätkata käibemaksuvabastuse kohaldamist maksukohustuslaste suhtes, kelle aastakäive ei ületa teatavat ülempiiri, ja tõsta kõnealune piirmäär 30 000 eurolt 65 000 eurole. Nimetatud meetmega oleksid kõnealused maksukohustuslased jätkuvalt vabastatud teatavatest või kõigist käibemaksuga seotud kohustustest, millele on osutatud direktiivi 2006/112/EÜ XI jaotise 2.–6. peatükis. |
| --- | --- |

(1)

Kirjas, mille komisjoni peasekretariaat registreeris 8. aprillil 2013, taotles Itaalia luba kohaldada erandit direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 285, et jätkata käibemaksuvabastuse kohaldamist maksukohustuslaste suhtes, kelle aastakäive ei ületa teatavat ülempiiri, ja tõsta kõnealune piirmäär 30 000 eurolt 65 000 eurole. Nimetatud meetmega oleksid kõnealused maksukohustuslased jätkuvalt vabastatud teatavatest või kõigist käibemaksuga seotud kohustustest, millele on osutatud direktiivi 2006/112/EÜ XI jaotise 2.–6. peatükis.

| (2) | Komisjon teavitas muid liikmesriike Itaalia taotlusest 10. juuni 2013. aasta kirjaga. Komisjon teatas 14. juuni 2013. aasta kirjas Itaaliale, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon teavitas muid liikmesriike Itaalia taotlusest 10. juuni 2013. aasta kirjaga. Komisjon teatas 14. juuni 2013. aasta kirjas Itaaliale, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave.

| (3) | Liikmesriikidele on juba kättesaadav direktiivi 2006/112/EÜ XII jaotise kohane erikord, mida kohaldatakse väikeste ettevõtjate suhtes. Kõnealuse meetmega tehakse erand käibemaksudirektiivi artiklist 285 üksnes sel määral, kuivõrd erikorra kohane aastakäibe ülempiir ületab 5 000 euro piiri. |
| --- | --- |

(3)

Liikmesriikidele on juba kättesaadav direktiivi 2006/112/EÜ XII jaotise kohane erikord, mida kohaldatakse väikeste ettevõtjate suhtes. Kõnealuse meetmega tehakse erand käibemaksudirektiivi artiklist 285 üksnes sel määral, kuivõrd erikorra kohane aastakäibe ülempiir ületab 5 000 euro piiri.

| (4) | Nõukogu otsusega 2008/737/EÜ (2) lubati Itaalial kuni 31. detsembrini 2010 kohaldada erandmeetmena käibemaksuvabastust maksukohustuslaste suhtes, kelle aastakäive ei ületa 30 000 eurot. Selle erandi kohaldamist pikendati nõukogu rakendusotsusega 2010/688/EL (3) kuni 31. detsembrini 2013. Arvestades, et kõnealune piirmäär on vähendanud väiksemate ettevõtjate käibemaksukohustusi, tuleks Itaalial lubada kohaldada seda meedet veel ühe piiratud ajavahemiku jooksul ning tõsta osutatud ülempiir 65 000 eurole. Maksukohustuslastel peaks endiselt olema võimalik vabalt valida tavapärane käibemaksusüsteem. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu otsusega 2008/737/EÜ (2) lubati Itaalial kuni 31. detsembrini 2010 kohaldada erandmeetmena käibemaksuvabastust maksukohustuslaste suhtes, kelle aastakäive ei ületa 30 000 eurot. Selle erandi kohaldamist pikendati nõukogu rakendusotsusega 2010/688/EL (3) kuni 31. detsembrini 2013. Arvestades, et kõnealune piirmäär on vähendanud väiksemate ettevõtjate käibemaksukohustusi, tuleks Itaalial lubada kohaldada seda meedet veel ühe piiratud ajavahemiku jooksul ning tõsta osutatud ülempiir 65 000 eurole. Maksukohustuslastel peaks endiselt olema võimalik vabalt valida tavapärane käibemaksusüsteem.

| (5) | Meetme kättesaadavaks tegemiseks suuremale hulgale väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd) tuleks kooskõlas komisjoni teatise „Kõigepealt mõtle väikestele” eesmärkidega (Euroopa algatus „Small Business Act”) lubada Itaalial tõsta aastakäibe piirmäär, mille puhul võib teatavad maksukohustuslased käibemaksust vabastada, 30 000 eurolt 65 000 eurole. |
| --- | --- |

(5)

Meetme kättesaadavaks tegemiseks suuremale hulgale väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd) tuleks kooskõlas komisjoni teatise „Kõigepealt mõtle väikestele” eesmärkidega (Euroopa algatus „Small Business Act”) lubada Itaalial tõsta aastakäibe piirmäär, mille puhul võib teatavad maksukohustuslased käibemaksust vabastada, 30 000 eurolt 65 000 eurole.

| (6) | Käibemaksuga seotud kohustuste lihtsustamiseks võttis komisjon 29. oktoobril 2004. aastal vastu nõukogu direktiivi ettepaneku, millega muudetakse nõukogu direktiivi 77/388/EMÜ, (4) mis sisaldab sätteid, millega liikmesriikidel lubatakse kehtestada käibemaksust vabastamise korra kohase aastakäibe ülempiiriks 100 000 eurot või samaväärne summa riigi valuutas, kusjuures kõnealust ülempiiri võib igal aastal ajakohastada. Itaalia esitatud pikendamistaotlus vastab kõnealusele ettepanekule, mille suhtes nõukogu ei ole veel kokkuleppele jõudnud. |
| --- | --- |

(6)

Käibemaksuga seotud kohustuste lihtsustamiseks võttis komisjon 29. oktoobril 2004. aastal vastu nõukogu direktiivi ettepaneku, millega muudetakse nõukogu direktiivi 77/388/EMÜ, (4) mis sisaldab sätteid, millega liikmesriikidel lubatakse kehtestada käibemaksust vabastamise korra kohase aastakäibe ülempiiriks 100 000 eurot või samaväärne summa riigi valuutas, kusjuures kõnealust ülempiiri võib igal aastal ajakohastada. Itaalia esitatud pikendamistaotlus vastab kõnealusele ettepanekule, mille suhtes nõukogu ei ole veel kokkuleppele jõudnud.

| (7) | Itaalia Vabariigi esitatud teabe kohaselt avaldab erandmeede negatiivset mõju ainult lõplikus tarbimisetapis kogutava maksutulu summale ega mõjuta käibemaksust tulenevaid liidu omavahendeid, |
| --- | --- |

(7)

Itaalia Vabariigi esitatud teabe kohaselt avaldab erandmeede negatiivset mõju ainult lõplikus tarbimisetapis kogutava maksutulu summale ega mõjuta käibemaksust tulenevaid liidu omavahendeid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Erandina direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 285 lubatakse Itaalial kohaldada käibemaksuvabastust maksukohustuslaste suhtes, kelle aastakäive ei ületa 65 000 eurot.

Itaalia võib kõnealust ülemmäära suurendada selleks, et säilitada maksuvabastuse reaalväärtus.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle teatavakstegemise päeval.

Käesolevat otsust kohaldatakse 1. jaanuarist 2014 kuni kuupäevani, mil jõustub direktiiv, millega muudetakse aastakäibe ülempiire, millest väiksema käibega maksukohustuslaste suhtes võib kohaldada käibemaksuvabastust, või kuni 31. detsembrini 2016, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Itaalia Vabariigile.

Brüssel, 15. november 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

R. ŠADŽIUS

---

(1)  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 15. septembri 2008. aasta otsus 2008/737/EÜ, mille kohaselt lubatakse Itaalia Vabariigil kohaldada meedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 285 (ELT L 249, 18.9.2008, lk 13).

2

(3)  Nõukogu 15. oktoobri 2010. aasta rakendusotsus 2010/688/EL, mille kohaselt lubatakse Itaalia Vabariigil kohaldada erimeedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 285 (ELT L 294, 12.11.2010, lk 12).

3

(4)  Nõukogu 17. mai 1977. aasta kuues direktiiv 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta – ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas (EÜT L 145, 13.6.1977, lk 1).

4

---

| 27.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 316/37 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 316/37

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS,

15. november 2013,

millega muudetakse otsust 2007/441/EÜ, millega lubatakse Itaalia Vabariigil kohaldada meetmeid, millega tehakse erand ühist käibemaksusüsteemi käsitleva direktiivi 2006/112/EÜ artikli 26 lõike 1 punktist a ja artiklist 168

(2013/679/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, (1) eriti selle artikli 395 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kirjas, mille komisjoni peasekretariaat registreeris 2. aprillil 2013, taotles Itaalia luba pikendada meedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ artikli 26 lõike 1 punktist a ja artiklist 168, et jätkata mahaarvamisõiguse piiramist selliste mootorsõidukitega seotud kulude suhtes, mida ei kasutata ainult ettevõtluse eesmärgil. |
| --- | --- |

(1)

Kirjas, mille komisjoni peasekretariaat registreeris 2. aprillil 2013, taotles Itaalia luba pikendada meedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ artikli 26 lõike 1 punktist a ja artiklist 168, et jätkata mahaarvamisõiguse piiramist selliste mootorsõidukitega seotud kulude suhtes, mida ei kasutata ainult ettevõtluse eesmärgil.

| (2) | Komisjon teatas Itaalia taotlusest teistele liikmesriikidele 10. juuni 2013. aasta kirjaga. Komisjon teatas 14. juuni 2013. aasta kirjas Itaaliale, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon teatas Itaalia taotlusest teistele liikmesriikidele 10. juuni 2013. aasta kirjaga. Komisjon teatas 14. juuni 2013. aasta kirjas Itaaliale, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave.

| (3) | Nõukogu otsusega 2007/441/EÜ (2) anti Itaaliale luba seada 40 % piirang maksukohustuslaste õigusele arvata maha käibemaks selliste mootorsõidukitega seotud kuludelt, mida ei kasutata ainult ettevõtluse eesmärgil. Peale selle on otsuses 2007/441/EÜ sätestatud, et nende sõidukite isiklikuks tarbeks kasutamist, mille suhtes kohaldatakse kõnealuse otsuse alusel mahaarvamise õiguse piirangut, ei käsitata teenuste osutamisena tasu eest. Otsus 2007/441/EÜ sisaldab veel nimetatud otsuse reguleerimisalasse kuuluvate sõidukite ja kulude määratlusi ning nende sõidukiliikide loetelu, millega seotud kulude suhtes mahaarvamise õiguse piirangut ei kohaldata. Nõukogu rakendusotsusega 2010/748/EL (3) muudeti otsust 2007/441/EÜ, seades tähtajaks 31. detsember 2013. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu otsusega 2007/441/EÜ (2) anti Itaaliale luba seada 40 % piirang maksukohustuslaste õigusele arvata maha käibemaks selliste mootorsõidukitega seotud kuludelt, mida ei kasutata ainult ettevõtluse eesmärgil. Peale selle on otsuses 2007/441/EÜ sätestatud, et nende sõidukite isiklikuks tarbeks kasutamist, mille suhtes kohaldatakse kõnealuse otsuse alusel mahaarvamise õiguse piirangut, ei käsitata teenuste osutamisena tasu eest. Otsus 2007/441/EÜ sisaldab veel nimetatud otsuse reguleerimisalasse kuuluvate sõidukite ja kulude määratlusi ning nende sõidukiliikide loetelu, millega seotud kulude suhtes mahaarvamise õiguse piirangut ei kohaldata. Nõukogu rakendusotsusega 2010/748/EL (3) muudeti otsust 2007/441/EÜ, seades tähtajaks 31. detsember 2013.

| (4) | Itaalia Vabariik esitas kooskõlas otsuse 2007/441/EÜ artikliga 6 komisjonile aruande, mis hõlmas nimetatud otsuse kohaldamist, sealhulgas kohaldatava piirangu protsendimäära ülevaatamist. Itaalia esitatud teabe kohaselt kajastab mahaarvamise õigusele seatud 40 % piirang endiselt asjaomaste sõidukite ettevõtluse eesmärgil ja isiklikuks tarbeks kasutamisega seotud olukorra suhet. Seepärast tuleks Itaaliale anda luba kohaldada kõnealust meedet veel ühe piiratud ajavahemiku jooksul kuni 31. detsembrini 2016. |
| --- | --- |

(4)

Itaalia Vabariik esitas kooskõlas otsuse 2007/441/EÜ artikliga 6 komisjonile aruande, mis hõlmas nimetatud otsuse kohaldamist, sealhulgas kohaldatava piirangu protsendimäära ülevaatamist. Itaalia esitatud teabe kohaselt kajastab mahaarvamise õigusele seatud 40 % piirang endiselt asjaomaste sõidukite ettevõtluse eesmärgil ja isiklikuks tarbeks kasutamisega seotud olukorra suhet. Seepärast tuleks Itaaliale anda luba kohaldada kõnealust meedet veel ühe piiratud ajavahemiku jooksul kuni 31. detsembrini 2016.

| (5) | Kui Itaalia taotleb kõnealuse tähtaja täiendavat pikendamist, tuleks komisjonile hiljemalt 1. aprilliks 2016 esitada uus aruanne koos tähtaja pikendamise taotlusega. |
| --- | --- |

(5)

Kui Itaalia taotleb kõnealuse tähtaja täiendavat pikendamist, tuleks komisjonile hiljemalt 1. aprilliks 2016 esitada uus aruanne koos tähtaja pikendamise taotlusega.

| (6) | Käibemaksuga seotud kohustuste lihtsustamiseks võttis komisjon 29. oktoobril 2004 vastu nõukogu direktiivi ettepaneku, millega muudetakse direktiivi 77/388/EMÜ (4). Käesolevas otsuses sätestatud erand peaks sellise muutmisdirektiivi jõustumisel kehtivuse kaotama, kui kõnealune direktiiv jõustub enne käesolevas otsuses sätestatud aegumistähtaega. |
| --- | --- |

(6)

Käibemaksuga seotud kohustuste lihtsustamiseks võttis komisjon 29. oktoobril 2004 vastu nõukogu direktiivi ettepaneku, millega muudetakse direktiivi 77/388/EMÜ (4). Käesolevas otsuses sätestatud erand peaks sellise muutmisdirektiivi jõustumisel kehtivuse kaotama, kui kõnealune direktiiv jõustub enne käesolevas otsuses sätestatud aegumistähtaega.

| (7) | Erandi kohaldamine ei mõjuta käibemaksust tulenevaid liidu omavahendeid. |
| --- | --- |

(7)

Erandi kohaldamine ei mõjuta käibemaksust tulenevaid liidu omavahendeid.

| (8) | Seepärast tuleks otsust 2007/441/EÜ vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(8)

Seepärast tuleks otsust 2007/441/EÜ vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2007/441/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 6 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 6
  Käesolevas otsuses sätestatud meetmete pikendamisega seotud mis tahes taotlus tuleb komisjonile esitada 1. aprilliks 2016.
  Kõnealuste meetmete pikendamisega seotud mis tahes taotlusele tuleb lisada aruanne, mis sisaldab nende mootorsõidukitega seotud kulude suhtes, mida ei kasutata ainult ettevõtluse eesmärgil, kohaldatava käibemaksu mahaarvamise õiguse piirangu protsendimäära läbivaatamist.” |
| --- | --- |

1)

Artikkel 6 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 6

Käesolevas otsuses sätestatud meetmete pikendamisega seotud mis tahes taotlus tuleb komisjonile esitada 1. aprilliks 2016.

Kõnealuste meetmete pikendamisega seotud mis tahes taotlusele tuleb lisada aruanne, mis sisaldab nende mootorsõidukitega seotud kulude suhtes, mida ei kasutata ainult ettevõtluse eesmärgil, kohaldatava käibemaksu mahaarvamise õiguse piirangu protsendimäära läbivaatamist.”

| 2) | Artikkel 7 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 7
  Käesolev otsus kaotab kehtivuse selliste liidu eeskirjade jõustumisel, millega määratakse kindlaks, millistest mootorsõidukitega seotud kuludest ei või käibemaksu täies ulatuses maha arvata, ja hiljemalt 31. detsembril 2016.” |
| --- | --- |

2)

Artikkel 7 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 7

Käesolev otsus kaotab kehtivuse selliste liidu eeskirjade jõustumisel, millega määratakse kindlaks, millistest mootorsõidukitega seotud kuludest ei või käibemaksu täies ulatuses maha arvata, ja hiljemalt 31. detsembril 2016.”

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle teatavakstegemise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Itaalia Vabariigile.

Brüssel, 15. november 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

R. ŠADŽIUS

---

(1)  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 18. juuni 2007. aasta otsus 2007/441/EÜ, millega lubatakse Itaalia Vabariigil kohaldada meetmeid, millega tehakse erand nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, artikli 26 lõike 1 punktist a ja artiklist 168 (ELT L 165, 27.6.2007, lk 33).

2

(3)  Nõukogu 29. novembri 2010. aasta rakendusotsus 2010/748/EL, millega muudetakse nõukogu otsust 2007/441/EÜ, millega lubatakse Itaalia Vabariigil kohaldada meetmeid, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artikli 26 lõike 1 punktist a ja artiklist 168 (ELT L 318, 4.12.2010, lk 45).

3

(4)  Nõukogu 17. mai 1977. aasta kuues direktiiv 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta – ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas (EÜT L 145, 13.6.1977, lk 1).

4

---

| 27.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 316/39 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 316/39

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS,

15. november 2013,

millega lubatakse Taani Kuningriigil ja Rootsi Kuningriigil pikendada erimeetme kohaldamist, millega tehakse erand ühist käibemaksusüsteemi käsitleva direktiivi 2006/112/EÜ artiklitest 168, 169, 170 ja 171

(2013/680/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, (1) eriti selle artikli 395 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kirjades, mis registreeriti komisjoni peasekretariaadis vastavalt 3. ja 4. aprillil 2013, taotlesid Taani ja Rootsi luba pikendada erimeetme kohaldamist, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ artiklitest 168, 169, 170 ja 171, mille kohaselt maksukohustuslased peavad käibemaksu mahaarvamisõigust kasutama ja käibemaksu tagasi saama liikmesriigis, kus see maksti. |
| --- | --- |

(1)

Kirjades, mis registreeriti komisjoni peasekretariaadis vastavalt 3. ja 4. aprillil 2013, taotlesid Taani ja Rootsi luba pikendada erimeetme kohaldamist, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ artiklitest 168, 169, 170 ja 171, mille kohaselt maksukohustuslased peavad käibemaksu mahaarvamisõigust kasutama ja käibemaksu tagasi saama liikmesriigis, kus see maksti.

| (2) | Komisjon teavitas teisi liikmesriike 12. juuni 2013. aasta kirja teel Taani ja Rootsi taotlustest. Komisjon teatas 14. juuni 2013. aasta kirjas Taanile ja Rootsile, et tal on kogu vajalik teave taotluste hindamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon teavitas teisi liikmesriike 12. juuni 2013. aasta kirja teel Taani ja Rootsi taotlustest. Komisjon teatas 14. juuni 2013. aasta kirjas Taanile ja Rootsile, et tal on kogu vajalik teave taotluste hindamiseks.

| (3) | Nimetatud erandi taotlused on seotud Taani ja Rootsi vahelise Sundi püsiühenduse kasutamise eest nõutavatelt teemaksudelt tasutud käibemaksu tagastamisega. Kinnisvaraga seotud teenuste osutamise kohta käsitlevate käibemaksueeskirjade kohaselt tuleb Sundi püsiühenduse kasutamise eest nõutavatelt teemaksudelt tasutavast käibemaksust osa tasuda Taanile ja osa Rootsile. |
| --- | --- |

(3)

Nimetatud erandi taotlused on seotud Taani ja Rootsi vahelise Sundi püsiühenduse kasutamise eest nõutavatelt teemaksudelt tasutud käibemaksu tagastamisega. Kinnisvaraga seotud teenuste osutamise kohta käsitlevate käibemaksueeskirjade kohaselt tuleb Sundi püsiühenduse kasutamise eest nõutavatelt teemaksudelt tasutavast käibemaksust osa tasuda Taanile ja osa Rootsile.

| (4) | Erandina maksukohuslaste kohustusest kasutada käibemaksu mahaarvamisõigust ja see tagasi saada liikmesriigis, kus see maksti, anti Taanile ja Rootsile luba kehtestada erimeede, mis võimaldab maksumaksjatel saada käibemaks tagasi ühest ametiasutusest. Luba anti kõigepealt nõukogu otsusega 2000/91/EÜ (2) ning seda pikendati nõukogu otsustega 2003/65/EÜ (3) ja 2007/132/EÜ (4). |
| --- | --- |

(4)

Erandina maksukohuslaste kohustusest kasutada käibemaksu mahaarvamisõigust ja see tagasi saada liikmesriigis, kus see maksti, anti Taanile ja Rootsile luba kehtestada erimeede, mis võimaldab maksumaksjatel saada käibemaks tagasi ühest ametiasutusest. Luba anti kõigepealt nõukogu otsusega 2000/91/EÜ (2) ning seda pikendati nõukogu otsustega 2003/65/EÜ (3) ja 2007/132/EÜ (4).

| (5) | Kõnealust erandit õigustanud õiguslik ja faktiline olukord ei ole muutunud ja on endiselt olemas. Taanil ja Rootsil tuleks seetõttu lubada erimeetme kohaldamist jätkata veel ühe piiratud ajavahemiku jooksul. |
| --- | --- |

(5)

Kõnealust erandit õigustanud õiguslik ja faktiline olukord ei ole muutunud ja on endiselt olemas. Taanil ja Rootsil tuleks seetõttu lubada erimeetme kohaldamist jätkata veel ühe piiratud ajavahemiku jooksul.

| (6) | Erandil ei ole negatiivset mõju käibemaksust tulenevatele liidu omavahenditele, |
| --- | --- |

(6)

Erandil ei ole negatiivset mõju käibemaksust tulenevatele liidu omavahenditele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Erandina direktiivi 2006/112/EÜ artiklitest 168, 169, 170 ja 171 lubatakse käesolevaga Rootsil ja Taanil kohaldada kaht riiki ühendava Sundi püsiühenduse kasutamise eest tasutud teemaksude käibemaksu tagastamiseks järgmist menetlust:

| a) | Taanis registreeritud maksukohustuslased võivad oma õiguse (Rootsi territooriumil asuva püsiühenduse osa kasutamise eest tasutud käibemaks maha arvata) kasutamiseks kanda käibemaksu Taanis esitatavatesse perioodilistesse deklaratsioonidesse; |
| --- | --- |

a)

Taanis registreeritud maksukohustuslased võivad oma õiguse (Rootsi territooriumil asuva püsiühenduse osa kasutamise eest tasutud käibemaks maha arvata) kasutamiseks kanda käibemaksu Taanis esitatavatesse perioodilistesse deklaratsioonidesse;

| b) | Rootsis registreeritud maksukohustuslased võivad oma õiguse (Taani territooriumil asuva püsiühenduse osa kasutamise eest tasutud käibemaks maha arvata) kasutamiseks kanda käibemaksu Rootsis esitatavatesse perioodilistesse deklaratsioonidesse; |
| --- | --- |

b)

Rootsis registreeritud maksukohustuslased võivad oma õiguse (Taani territooriumil asuva püsiühenduse osa kasutamise eest tasutud käibemaks maha arvata) kasutamiseks kanda käibemaksu Rootsis esitatavatesse perioodilistesse deklaratsioonidesse;

| c) | maksukohustuslased, kes ei ole registreeritud kummaski eespool nimetatud liikmesriigis, peavad teemaksude käibemaksutagastust, sealhulgas Taani territooriumil asuva püsiühenduse osa kasutamise eest makstud teemaksu käibemaksu osa tagastust, taotlema Rootsi ametiasutustelt nõukogu direktiivis 2008/9/EÜ (5) või nõukogu direktiivis 86/560/EMÜ (6) sätestatud korras. |
| --- | --- |

c)

maksukohustuslased, kes ei ole registreeritud kummaski eespool nimetatud liikmesriigis, peavad teemaksude käibemaksutagastust, sealhulgas Taani territooriumil asuva püsiühenduse osa kasutamise eest makstud teemaksu käibemaksu osa tagastust, taotlema Rootsi ametiasutustelt nõukogu direktiivis 2008/9/EÜ (5) või nõukogu direktiivis 86/560/EMÜ (6) sätestatud korras.

Artikkel 2

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Taani Kuningriigile ja Rootsi Kuningriigile.

Brüssel, 15. november 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

R. ŠADŽIUS

---

(1)  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 24. jaanuari 2000. aasta otsus 2000/91/EÜ, millega lubatakse Taani Kuningriigil ja Rootsi Kuningriigil kohaldada erimeedet, millega tehakse erand nõukogu kuuenda direktiivi 77/338/EMÜ (kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) artiklist 17 (EÜT L 28, 3.2.2000, lk 38).

2

(3)  Nõukogu 21. jaanuari 2003. aasta otsus 2003/65/EÜ, millega pikendatakse otsuse 2000/91/EÜ (millega lubatakse Taani Kuningriigil ja Rootsi Kuningriigil kohaldada nõukogu kuuenda direktiivi (77/388/EMÜ) (kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) artiklist 17 kõrvale kalduvat meedet) kohaldamisaega (EÜT L 25, 30.1.2003, lk 40).

3

(4)  Nõukogu 30. jaanuari 2007. aasta otsus 2007/132/EÜ, millega pikendatakse otsuse 2000/91/EÜ (millega lubatakse Taani Kuningriigil ja Rootsi Kuningriigil kohaldada nõukogu kuuenda direktiivi (77/388/EMÜ) (kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) artiklist 17 kõrvale kalduvat meedet) kohaldamisaega (ELT L 57, 24.2.2007, lk 10).

4

(5)  Nõukogu 12. veebruari 2008. aasta direktiiv 2008/9/EÜ, millega sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad käibemaksu tagastamiseks vastavalt direktiivile 2006/112/EÜ maksukohustuslastele, kelle asukoht ei ole tagastamisliikmesriigis, vaid teises liikmesriigis (ELT L 44, 20.2.2008, lk 23).

5

(6)  Nõukogu 17. novembri 1986. aasta kolmeteistkümnes direktiiv 86/560/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta – ühenduse territooriumil registreerimata maksukohustuslastele käibemaksu tagastamise kord (EÜT L 326, 21.11.1986, lk 40).

6

---

| 27.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 316/41 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 316/41

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS,

15. november 2013,

millega muudetakse otsust 2007/884/EÜ, millega lubatakse Ühendkuningriigil jätkata meetme kohaldamist, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artikli 26 lõike 1 punktist a ning artiklitest 168 ja 169

(2013/681/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, (1) eriti selle artikli 395 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kirjas, mille komisjoni peasekretariaat registreeris 2. aprillil 2013. aastal, taotles Ühendkuningriik luba pikendada meedet, millega tehakse erand, et jätkuvalt piirata rendilevõtja või liisija õigust arvata maha selliste autode rentimisel või liisimisel tasutud käibemaks, mida ei kasutata täielikult ettevõtluse tarbeks. |
| --- | --- |

(1)

Kirjas, mille komisjoni peasekretariaat registreeris 2. aprillil 2013. aastal, taotles Ühendkuningriik luba pikendada meedet, millega tehakse erand, et jätkuvalt piirata rendilevõtja või liisija õigust arvata maha selliste autode rentimisel või liisimisel tasutud käibemaks, mida ei kasutata täielikult ettevõtluse tarbeks.

| (2) | Komisjon teatas Ühendkuningriigi taotlusest teistele liikmesriikidele 19. juuni 2013. aasta kirjaga. Komisjon teatas 20. juuni 2013. aasta kirjas Ühendkuningriigile, et tal on taotluse hindamiseks olemas kogu vajalik teave. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon teatas Ühendkuningriigi taotlusest teistele liikmesriikidele 19. juuni 2013. aasta kirjaga. Komisjon teatas 20. juuni 2013. aasta kirjas Ühendkuningriigile, et tal on taotluse hindamiseks olemas kogu vajalik teave.

| (3) | Nõukogu otsusega 2007/884/EÜ, (2) mida on muudetud nõukogu rakendusotsusega 2011/37/EL, (3) lubati Ühendkuningriigil piirata 50 % määraga rendilevõtja või liisija õigust arvata maha selliste renditud või liisitud autode eest makstud sisendkäibemaks, mida ei kasutata täielikult ettevõtluse tarbeks. Samuti lubati Ühendkuningriigil mitte käsitada tasu eest teenuste osutamisena maksukohustuslase poolt ettevõtluse eesmärgil renditud või liisitud auto kasutamist isiklikuks tarbeks. Kõnealuse lihtsustusmeetmega kadus rendilevõtjal või liisijal vajadus pidada arvestust ametiautoga tehtud erasõitude üle ja arvestada käibemaksu iga auto kohta isiklikuks tarbeks tehtud tegeliku läbisõidu pealt. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu otsusega 2007/884/EÜ, (2) mida on muudetud nõukogu rakendusotsusega 2011/37/EL, (3) lubati Ühendkuningriigil piirata 50 % määraga rendilevõtja või liisija õigust arvata maha selliste renditud või liisitud autode eest makstud sisendkäibemaks, mida ei kasutata täielikult ettevõtluse tarbeks. Samuti lubati Ühendkuningriigil mitte käsitada tasu eest teenuste osutamisena maksukohustuslase poolt ettevõtluse eesmärgil renditud või liisitud auto kasutamist isiklikuks tarbeks. Kõnealuse lihtsustusmeetmega kadus rendilevõtjal või liisijal vajadus pidada arvestust ametiautoga tehtud erasõitude üle ja arvestada käibemaksu iga auto kohta isiklikuks tarbeks tehtud tegeliku läbisõidu pealt.

| (4) | Ühendkuningriigi esitatud teabe kohaselt kajastab mahaarvamise õiguse piirangu 50 % määr endiselt asjaomaste sõidukite ettevõtluse eesmärgil ja isiklikuks tarbeks kasutamisega seotud olukorda. Seepärast on asjakohane lubada Ühendkuningriigil kohaldada seda meedet 31. detsembrini 2016. |
| --- | --- |

(4)

Ühendkuningriigi esitatud teabe kohaselt kajastab mahaarvamise õiguse piirangu 50 % määr endiselt asjaomaste sõidukite ettevõtluse eesmärgil ja isiklikuks tarbeks kasutamisega seotud olukorda. Seepärast on asjakohane lubada Ühendkuningriigil kohaldada seda meedet 31. detsembrini 2016.

| (5) | Kui Ühendkuningriik leiab, et kõnealust tähtaega oleks vaja pärast 2016. aastat veelgi pikendada, peaks ta esitama komisjonile hiljemalt 1. aprilliks 2016 aruande, milles muu hulgas vaadatakse läbi kohaldatava piirangu määr, ning tähtaja pikendamise taotluse. |
| --- | --- |

(5)

Kui Ühendkuningriik leiab, et kõnealust tähtaega oleks vaja pärast 2016. aastat veelgi pikendada, peaks ta esitama komisjonile hiljemalt 1. aprilliks 2016 aruande, milles muu hulgas vaadatakse läbi kohaldatava piirangu määr, ning tähtaja pikendamise taotluse.

| (6) | Komisjon võttis 29. oktoobril 2004 vastu nõukogu direktiivi ettepaneku, millega muudetakse direktiivi 77/388/EMÜ, (4) mis hõlmab kululiikide ühtlustamist, mille suhtes võib kohaldada mahaarvamisõiguse piiranguid. Direktiiv 77/388/EMÜ on asendatud direktiiviga 2006/112/EÜ. Vastavalt nimetatud ettepanekule võib mahaarvamise piiranguid kohaldada mootorsõidukite suhtes. Käesoleva otsusega erandeid lubavad meetmed peaksid kaotama kehtivuse sellise muutmisdirektiivi jõustumise kuupäeval, juhul kui see kuupäev on varasem kui 31. detsember 2016. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon võttis 29. oktoobril 2004 vastu nõukogu direktiivi ettepaneku, millega muudetakse direktiivi 77/388/EMÜ, (4) mis hõlmab kululiikide ühtlustamist, mille suhtes võib kohaldada mahaarvamisõiguse piiranguid. Direktiiv 77/388/EMÜ on asendatud direktiiviga 2006/112/EÜ. Vastavalt nimetatud ettepanekule võib mahaarvamise piiranguid kohaldada mootorsõidukite suhtes. Käesoleva otsusega erandeid lubavad meetmed peaksid kaotama kehtivuse sellise muutmisdirektiivi jõustumise kuupäeval, juhul kui see kuupäev on varasem kui 31. detsember 2016.

| (7) | Erandi kohaldamine ei mõjuta oluliselt lõpptarbimise etapis kogutava maksutulu summat ning see ei mõjuta ebasoodsalt käibemaksust tulenevaid liidu omavahendeid. |
| --- | --- |

(7)

Erandi kohaldamine ei mõjuta oluliselt lõpptarbimise etapis kogutava maksutulu summat ning see ei mõjuta ebasoodsalt käibemaksust tulenevaid liidu omavahendeid.

| (8) | Seepärast tuleks otsust 2007/884/EÜ vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(8)

Seepärast tuleks otsust 2007/884/EÜ vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2007/884/EÜ artikkel 3 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 3

Käesolev otsus kaotab kehtivuse selliste liidu eeskirjade jõustumisel, millega määratakse kindlaks, millistest maantee-mootorsõidukitega seotud kuludest ei või käibemaksu täies ulatuses maha arvata, või 31. detsembril 2016, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem.

Käesolevas otsuses sätestatud meetmete pikendamisega seotud mis tahes taotlusele lisatakse aruanne, mis esitatakse komisjonile 1. aprilliks 2016 ning milles muu hulgas vaadatakse läbi piirangu määr, mida kohaldatakse õiguse suhtes arvata maha käibemaks selliste autode rendilt või liisingult, mida ei kasutata täielikult ettevõtluse tarbeks.”

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle teatavakstegemise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa Ühendkuningriigile.

Brüssel, 15. november 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

R. ŠADŽIUS

---

(1)  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 20. detsembri 2007. aasta otsus 2007/884/EÜ, millega lubatakse Ühendkuningriigil jätkata meetme kohaldamist, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artikli 26 lõike 1 punktist a ning artiklitest 168 ja 169 (ELT L 346, 29.12.2007, lk 21).

2

(3)  Nõukogu 18. jaanuari 2011. aasta rakendusotsus 2011/37/EL, millega muudetakse otsust 2007/884/EÜ, millega lubatakse Ühendkuningriigil jätkata meetme kohaldamist, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artikli 26 lõike 1 punktist a ning artiklitest 168 ja 169 (ELT L 19, 22.1.2011, lk 11).

3

(4)  Nõukogu 17. mai 1977. aasta kuues direktiiv 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta – ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas (EÜT L 145, 13.6.1977, lk 1).

4

---

| 27.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 316/43 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 316/43

---

NÕUKOGU OTSUS,

19. november 2013,

Euroopa Kemikaaliameti haldusnõukogu liikme ametisse nimetamise kohta

(2013/682/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, (1) eriti selle artiklit 79,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1907/2006 artiklis 79 sätestatakse, et nõukogu nimetab Euroopa Kemikaaliameti haldusnõukogu (edaspidi „haldusnõukogu”) liikmetena ametisse ühe esindaja igast liikmesriigist. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1907/2006 artiklis 79 sätestatakse, et nõukogu nimetab Euroopa Kemikaaliameti haldusnõukogu (edaspidi „haldusnõukogu”) liikmetena ametisse ühe esindaja igast liikmesriigist.

| (2) | Nõukogu nimetas 17. mai 2011. aasta otsusega (2) ametisse haldusnõukogu 15 liiget. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu nimetas 17. mai 2011. aasta otsusega (2) ametisse haldusnõukogu 15 liiget.

| (3) | Rumeenia valitsus on teatanud nõukogule oma kavatsusest asendada Rumeenia esindaja haldusnõukogus ning on esitanud uue esindaja kandidaadi, kes tuleks ametisse nimetada ajavahemikuks kuni 31. maini 2015, |
| --- | --- |

(3)

Rumeenia valitsus on teatanud nõukogule oma kavatsusest asendada Rumeenia esindaja haldusnõukogus ning on esitanud uue esindaja kandidaadi, kes tuleks ametisse nimetada ajavahemikuks kuni 31. maini 2015,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Kemikaaliameti haldusnõukogu liikmeks nimetatakse Ionuț GEORGESCU asemele 19. novembrist 2013 aastal kuni 31. maini 2015. aastal 1. veebruaril 1960. aastal sündinud Rumeenia kodakondsusega Liliana Luminița TÎRCHILĂ.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 19. november 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  ELT L 396, 30.12.2006, lk 1.

1

(2)  ELT C 151, 21.5.2011, lk 1.

2

---

| 27.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 316/44 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 316/44

---

NÕUKOGU OTSUS,

19. november 2013,

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Prantsusmaa liikme ametisse nimetamise kohta

(2013/683/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 302,

võttes arvesse Prantsusmaa valitsuse ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 13. septembril 2010 vastu otsuse 2010/570/EL, Euratom Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 21. septembrist 2010 kuni 20. septembrini 2015 (1). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 13. septembril 2010 vastu otsuse 2010/570/EL, Euratom Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 21. septembrist 2010 kuni 20. septembrini 2015 (1).

| (2) | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitees on vabanenud liikmekoht seoses Gilbert BROSI ametiaja lõppemisega, |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitees on vabanenud liikmekoht seoses Gilbert BROSI ametiaja lõppemisega,

ON VÕTNUD VASTU KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Christophe HILLAIRET, Membre du Bureau de l’APCA, nimetatakse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmeks järelejäänud ametiajaks kuni 20. septembrini 2015.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 19. november 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  ELT L 251, 25.9.2010, lk 8.

1

---

| 27.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 316/45 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 316/45

---

NÕUKOGU OTSUS,

19. november 2013,

Regioonide Komitee Austria asendusliikme ametisse nimetamise kohta

(2013/684/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 305,

võttes arvesse Austria valitsuse ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 22. detsembril 2009 ja 18. jaanuaril 2010 vastu otsused 2009/1014/EL (1) ja 2010/29/EL (2) Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2010 kuni 25. jaanuarini 2015. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 22. detsembril 2009 ja 18. jaanuaril 2010 vastu otsused 2009/1014/EL (1) ja 2010/29/EL (2) Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2010 kuni 25. jaanuarini 2015.

| (2) | Regioonide Komitees on vabanenud üks asendusliikme koht seoses Gabriele BURGSTALLERI volituste lõppemisega, |
| --- | --- |

(2)

Regioonide Komitees on vabanenud üks asendusliikme koht seoses Gabriele BURGSTALLERI volituste lõppemisega,

ON VÕTNUD VASTU KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Regioonide Komitee asendusliikmeks nimetatakse järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2015:

| — | Brigitta PALLAUF, Landtagspräsidentin Salzburger Landtag. |
| --- | --- |

—

Brigitta PALLAUF, Landtagspräsidentin Salzburger Landtag.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 19. november 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  ELT L 348, 29.12.2009, lk 22.

1

(2)  ELT L 12, 19.1.2010, lk 11.

2

---

| 27.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 316/46 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 316/46

---

NÕUKOGU OTSUS 2013/685/ÜVJP,

26. november 2013,

millega muudetakse otsust 2010/413/ÜVJP, mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,

võttes arvesse nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsust 2010/423/ÜVJP, mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid ning millega tunnistatakse kehtetuks ühine seisukoht 2007/140/ÜVJP, (1) eriti selle artikli 23 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 26. juulil 2010 vastu otsuse 2010/413/ÜVJP, mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 26. juulil 2010 vastu otsuse 2010/413/ÜVJP, mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid.

| (2) | Euroopa Liidu Üldkohus tühistas oma 16. septembri 2013. aasta otsusega kohtuasjas T-489/10 (2) nõukogu otsuse kanda Iraani Islamivabariigi laevandusettevõtja (Islamic Republic of Iran Shipping Lines), Bushehr Shipping Co. Ltd, Hafize Darya Shipping Lines (HDSL), Irano – Misr Shipping Co., Irinvestship Ltd, IRISL (Malta) Ltd, IRISL Club, IRISL Europe GmbH, IRISL Marine Services and Engineering Co., ISI Maritime Ltd, Khazar Shipping Lines, Leadmarine, Marble Shipping Ltd, Safiran Payam Darya Shipping Lines (SAPID), Shipping Computer Services Co., Soroush Saramin Asatir Ship Management, South Way Shipping Agency Co. Ltd ja Valfajr 8th Shipping Line Co. otsuse 2010/413/ÜVJP II lisas esitatud loendisse isikutest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Liidu Üldkohus tühistas oma 16. septembri 2013. aasta otsusega kohtuasjas T-489/10 (2) nõukogu otsuse kanda Iraani Islamivabariigi laevandusettevõtja (Islamic Republic of Iran Shipping Lines), Bushehr Shipping Co. Ltd, Hafize Darya Shipping Lines (HDSL), Irano – Misr Shipping Co., Irinvestship Ltd, IRISL (Malta) Ltd, IRISL Club, IRISL Europe GmbH, IRISL Marine Services and Engineering Co., ISI Maritime Ltd, Khazar Shipping Lines, Leadmarine, Marble Shipping Ltd, Safiran Payam Darya Shipping Lines (SAPID), Shipping Computer Services Co., Soroush Saramin Asatir Ship Management, South Way Shipping Agency Co. Ltd ja Valfajr 8th Shipping Line Co. otsuse 2010/413/ÜVJP II lisas esitatud loendisse isikutest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid.

| (3) | Iraani Islamivabariigi laevandusettevõtja, Bushehr Shipping Co. Ltd, Hafize Darya Shipping Lines (HDSL), Irano – Misr Shipping Co., Irinvestship Ltd, IRISL (Malta) Ltd, IRISL Europe GmbH, IRISL Marine Services and Engineering Co., ISI Maritime Ltd, Khazar Shipping Lines, Marble Shipping Ltd, Safiran Payam Darya Shipping Lines (SAPID), Shipping Computer Services Co., Soroush Saramin Asatir Ship Management, South Way Shipping Agency Co. Ltd ja Valfajr 8th Shipping Line Co. tuleks uuesti lisada loendisse isikutest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, võttes neist igaühe puhul aluseks uued põhjendused. |
| --- | --- |

(3)

Iraani Islamivabariigi laevandusettevõtja, Bushehr Shipping Co. Ltd, Hafize Darya Shipping Lines (HDSL), Irano – Misr Shipping Co., Irinvestship Ltd, IRISL (Malta) Ltd, IRISL Europe GmbH, IRISL Marine Services and Engineering Co., ISI Maritime Ltd, Khazar Shipping Lines, Marble Shipping Ltd, Safiran Payam Darya Shipping Lines (SAPID), Shipping Computer Services Co., Soroush Saramin Asatir Ship Management, South Way Shipping Agency Co. Ltd ja Valfajr 8th Shipping Line Co. tuleks uuesti lisada loendisse isikutest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, võttes neist igaühe puhul aluseks uued põhjendused.

| (4) | Tuleks muuta identifitseerimisandmeid ühe üksuse kohta, kes on kantud otsuse 2010/413/ÜVJP II lisas esitatud loendisse isikutest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid. |
| --- | --- |

(4)

Tuleks muuta identifitseerimisandmeid ühe üksuse kohta, kes on kantud otsuse 2010/413/ÜVJP II lisas esitatud loendisse isikutest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid.

| (5) | Kohtuasjades T-392/11, (3) T-404/11 (4) ja T-63/2012 (5) tehtud Üldkohtu otsustest tulenevalt ei kanta üksuseid Iran Transfo, Sakhte Turbopomp va Kompressor (SATAK) (teise nimega Turbo Compressor Manufacturer, TCMFG) ja Oil Turbo Compressor Co. otsuse 2010/413/ÜVJP II lisas esitatud loendisse isikutest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, |
| --- | --- |

(5)

Kohtuasjades T-392/11, (3) T-404/11 (4) ja T-63/2012 (5) tehtud Üldkohtu otsustest tulenevalt ei kanta üksuseid Iran Transfo, Sakhte Turbopomp va Kompressor (SATAK) (teise nimega Turbo Compressor Manufacturer, TCMFG) ja Oil Turbo Compressor Co. otsuse 2010/413/ÜVJP II lisas esitatud loendisse isikutest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2010/413/ÜVJP II lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 26. november 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  ELT L 195, 27.7.2010, lk 39.

1

(2)  16. septembri 2013. aasta otsus kohtuasjas T-489/10: Islamic Republic of Iran Shipping Lines jt v. Euroopa Liidu Nõukogu.

2

v.

(3)  16. mai 2013. aasta otsus kohtuasjas T-392/11: Iran Transfo v. Euroopa Liidu Nõukogu.

3

v.

(4)  17. aprilli 2013. aasta otsus kohtuasjas T-404/11: Turbo Compressor Manufacturer (TCMFG) v. Euroopa Liidu Nõukogu.

4

v.

(5)  26. oktoobri 2012. aasta otsus kohtuasjas T-63/12: Oil Turbo Compressor Co. (Private Joint Stock) v. Euroopa Liidu Nõukogu.

5

v.

---

LISA

I.   Otsuse 2010/413/ÜVJP II lisas esitatud loendisse kantakse allpool loetletud üksused

III.   Iraani Islamivabariigi laevandusettevõtja (Islamic Republic of Iran Shipping Lines – IRISL)

B.   Üksused

| | Nimi | Identifitseerimisandmed | Põhjendus | Loendisse kandmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Iraani Islami-vabariigi laevandus-ettevõtja (Islamic Republic of Iran Shipping Lines – IRISL) | No. 37, Aseman Tower (Sky Tower), Sayyade Shirazee Square, Pasdaran Ave., PO Box 19395-1311, Tehran, Iran
  IRISL IMO nr: 9051624; 9465849; 7632826; 7632814; 9465760; 8107581; 9226944; 7620550; 9465863; 9226956; 7375363; 9465758; 9270696; 9193214; 8107579; 9193197; 8108559; 8105284; 9465746; 9346524; 9465851; 8112990 | IRISL on tegelenud relvadega seotud varustuse transpordiga Iraanist, rikkudes sellega ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1747(2007) punkti 5. ÜRO Julgeolekunõukogu Iraani-vastaste sanktsioonide komiteele teatati 2009. aastal kolmest selgest rikkumisest. | 27.11.2013 |
| 2. | Bushehr Shipping Company Limited (teise nimega Bimeh Iran) | 143/1 Tower Road Sliema, Slm 1604, Malta
  registreerimisnumber: C 37422 c/o Hafiz Darya Shipping Co, No 60, Ehteshamiyeh Square, 7th Neyestan Street, Pasdaran Avenue, Tehran, Iran
  IMO nr: 9270658 | Bushehr Shipping Company Limited on IRSLi omandis. | 27.11.2013 |
| 3. | Hafiz Darya Shipping Lines (HDSL)
  (teise nimega HDS Lines) | No. 60, Ehteshamiyeh Square, 7th Neyestan Street, Pasdaran Avenue, Tehran, Iran | HDSL on võtnud tegeliku kasusaava omanikuna üle mitu Iraani Islamivabariigi laevandusettevõtja (IRISL) laeva. Seega tegutseb HDSL IRISLi nimel. | 27.11.2013 |
| 4. | Irano Misr Shipping Company
  (teise nimega Nefertiti Shipping) | 6, El Horeya Rd., El Attarein, Alexandria, Egypt
  Inside Damietta Port, New Damietta City, Damietta, Egypt
  403, El NahdaSt., Port Said, Port Said, Egypt | Irano Misr Shipping Company osutab IRISLi agendina Egiptuses IRISLile esmatähtsaid teenuseid. | 27.11.2013 |
| 5. | Irinvestship Ltd | 10 Greycoat Place, London SW1P 1SB, United Kingdom
  ettevõtja registrinumber: # 41101 79 | Irinvestship Ltd on IRSLi omandis. | 27.11.2013 |
| 6. | IRISL (Malta) Ltd | Flat 1, 143 Tower Road, Sliema SLM 1604, Malta
  registreerimisnumber: C 33735 | IRISL (Malta) Ltd enamusosalus on IRISLil IRISL Europe GmbH kaudu, mille omanik on omakorda IRISL. Seega on IRISL Malta Ltd IRISLi kontrolli all. | 27.11.2013 |
| 7. | IRISL Europe GmbH (Hamburg) | Schottweg 5, 22087 Hamburg, Germany
  käibemaksukohustuslase number: DE217283818
  registreerimisnumber: HRB 81573 | IRISL Europe GmbH (Hamburg) on IRSLi omandis. | 27.11.2013 |
| 8. | IRISL Marine Services and Engineering Company | Sarbandar Gas Station, PO Box 199, Bandar Imam Khomeini, Iran
  Karim Khan Zand Avenue (või Karimkhan Avenue), Iran Shahr Shomai (või Northern Iranshahr Street), No 221, Tehran, Iran
  Shahaid Rajaee Port Road, Kilometer of 8, Before Tavanir Power Station, Bandar Abbas, Iran | IRISL Marine Services and Engineering Company on IRISLi kontrolli all. | 27.11.2013 |
| 9. | ISI Maritime Limited (Malta) | 147/1 St. Lucia Street, Valetta, Vlt 1185, Malta
  registreerimisnumber: C 28940
  c/o IranoHind Shipping Co. Ltd., Mehrshad Street, Sedaghat St., opp. Park Mellat vali-e-asr Ave., Tehran, Iran | ISI Maritime Limited (Malta) on täielikult Irano Hind Shipping Company omandis, mis omakorda on IRISLi omandis. Seega on ISI Maritime Limited (Malta) IRISLi kontrolli all. ÜRO kohaselt on Irano Hind Shipping Company IRISLi omandis, kontrolli all või tegutseb tema nimel. | 27.11.2013 |
| 10. | Khazar Shipping Lines (Bandar Anzali) | End of Shahid Mostafa, Khomeini St., Tohid Square, Bandar Anzali 1711-324, Iran. P.O. Box 43145 | Khazar Shipping Lines
  on IRISLi omandis. | 27.11.2013 |
| 11. | Marble Shipping Limited
  (Malta) | 143/1 Tower Road, Sliema, Slm 1604, Malta
  registreerimisnumber: C 41949 | Marble Shipping Limited (Malta) on IRSLi omandis. | 27.11.2013 |
| 12. | Safiran Payam Darya (SAPID) Shipping Company
  (teise nimega Safiran Payam Darya Shipping Lines, SAPID Shipping Company) | 33241 - Narenjestan 8th ST, Artesh Blvd, Aghdasieh, PO Box 19635-1116, Tehran, Iran | Safiran Payam Darya (SAPID) on võtnud tegeliku kasusaava omanikuna üle mitu Iraani Islamivabariigi laevandusettevõtja (IRISL) laeva. Seega tegutseb ta IRISLi nimel. | 27.11.2013 |
| 13. | Shipping Computer Services Company
  (SCSCOL) | No 37, Asseman, Shahid Sayyad Shirazees Ave, P.O. Box 1587553-1351, Tehran, Iran | Shipping Computer Services Company on IRISLi kontrolli all. | 27.11.2013 |
| 14. | Soroush Saramin Asatir (SSA)
  (teiste nimedega Soroush Sarzamin Asatir Ship Management Company, Rabbaran Omid Darya Ship Management Company, Sealeaders) | No 14 (alt. 5), Shabnam Alley, Fajr Street, Shahid Motahhari Avenue, PO Box 196365-1114, Tehran, Iran | Soroush Saramin Asatir (SSA) käitab ja haldab mitmeid Iraani Islamivabariigi laevandusettevõtja (IRISL) laevu. Seega tegutseb ta IRISLi nimel ja osutab talle esmatähtsaid teenuseid. | 27.11.2013 |
| 15. | South Way Shipping Agency Co. Ltd
  (teise nimega Hoopad Darya Shipping Agent) | Hoopad Darya Shipping Agency Company, No 101, Shabnam Alley, Ghaem Magham Street, Tehran, Iran
  Bandar Abbasi filiaal: Hoopad Darya Shipping Agency building, Imam Khomeini Blvd, Bandar Abbas, Iran
  Imam Khomeini filiaal: Hoopad Darya Shipping Agency building B.I.K. port complex, Bandar Imam Khomeini, Iran
  Khorramshahri filiaal: Flat no.2-2nd floor, SSL Building, Coastal Blvd, between City Hall and Post Office, Khorramshahr, Iran
  Assaluyehi filiaal: Opposite to city post office, no.2 telecommunication center, Bandar Assaluyeh, Iran
  Chabahari filiaal: aadress pole teada
  Bushehri filiaal: aadress pole teada. | South Way Shipping Agency Co Ltd haldab konteineriterminalide tegevust Iraanis ja pakub IRISLi nimel Bandar Abbasis laevastikule personaliteenuseid. Seega tegutseb South Way Shipping Agency Co Ltd IRISLi nimel. | 27.11.2013 |
| 16. | Valfajr 8th Shipping Line
  (teiste nimedega Valjafr 8th Shipping Line, Valfajr) | No 119, Corner Shabnam Alley, Shoaa Square, Ghaem Magam Farahani, Tehran, Iran. P.O. Box 15875/4155
  Abyar Alley, Corner of Shahid Azodi St. & Karim Khan Zand Ave., Tehran, Iran
  Shahid Azodi St., Karim Khan Zand Ave., Abiar Alley, PO Box 4155, Tehran, Iran. | Valfajr 8th Shipping Line on IRISLi omandis. | 27.11.2013 |

Nimi

Identifitseerimisandmed

Põhjendus

Loendisse kandmise kuupäev

1.

Iraani Islami-vabariigi laevandus-ettevõtja (Islamic Republic of Iran Shipping Lines – IRISL)

No. 37, Aseman Tower (Sky Tower), Sayyade Shirazee Square, Pasdaran Ave., PO Box 19395-1311, Tehran, Iran

IRISL IMO nr: 9051624; 9465849; 7632826; 7632814; 9465760; 8107581; 9226944; 7620550; 9465863; 9226956; 7375363; 9465758; 9270696; 9193214; 8107579; 9193197; 8108559; 8105284; 9465746; 9346524; 9465851; 8112990

IRISL on tegelenud relvadega seotud varustuse transpordiga Iraanist, rikkudes sellega ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1747(2007) punkti 5. ÜRO Julgeolekunõukogu Iraani-vastaste sanktsioonide komiteele teatati 2009. aastal kolmest selgest rikkumisest.

27.11.2013

2.

Bushehr Shipping Company Limited (teise nimega Bimeh Iran)

143/1 Tower Road Sliema, Slm 1604, Malta

registreerimisnumber: C 37422 c/o Hafiz Darya Shipping Co, No 60, Ehteshamiyeh Square, 7th Neyestan Street, Pasdaran Avenue, Tehran, Iran

IMO nr: 9270658

Bushehr Shipping Company Limited on IRSLi omandis.

27.11.2013

3.

Hafiz Darya Shipping Lines (HDSL)

(teise nimega HDS Lines)

No. 60, Ehteshamiyeh Square, 7th Neyestan Street, Pasdaran Avenue, Tehran, Iran

HDSL on võtnud tegeliku kasusaava omanikuna üle mitu Iraani Islamivabariigi laevandusettevõtja (IRISL) laeva. Seega tegutseb HDSL IRISLi nimel.

27.11.2013

4.

Irano Misr Shipping Company

(teise nimega Nefertiti Shipping)

6, El Horeya Rd., El Attarein, Alexandria, Egypt

Inside Damietta Port, New Damietta City, Damietta, Egypt

403, El NahdaSt., Port Said, Port Said, Egypt

Irano Misr Shipping Company osutab IRISLi agendina Egiptuses IRISLile esmatähtsaid teenuseid.

27.11.2013

5.

Irinvestship Ltd

10 Greycoat Place, London SW1P 1SB, United Kingdom

ettevõtja registrinumber: # 41101 79

Irinvestship Ltd on IRSLi omandis.

27.11.2013

6.

IRISL (Malta) Ltd

Flat 1, 143 Tower Road, Sliema SLM 1604, Malta

registreerimisnumber: C 33735

IRISL (Malta) Ltd enamusosalus on IRISLil IRISL Europe GmbH kaudu, mille omanik on omakorda IRISL. Seega on IRISL Malta Ltd IRISLi kontrolli all.

27.11.2013

7.

IRISL Europe GmbH (Hamburg)

Schottweg 5, 22087 Hamburg, Germany

käibemaksukohustuslase number: DE217283818

registreerimisnumber: HRB 81573

IRISL Europe GmbH (Hamburg) on IRSLi omandis.

27.11.2013

8.

IRISL Marine Services and Engineering Company

Sarbandar Gas Station, PO Box 199, Bandar Imam Khomeini, Iran

Karim Khan Zand Avenue (või Karimkhan Avenue), Iran Shahr Shomai (või Northern Iranshahr Street), No 221, Tehran, Iran

Shahaid Rajaee Port Road, Kilometer of 8, Before Tavanir Power Station, Bandar Abbas, Iran

IRISL Marine Services and Engineering Company on IRISLi kontrolli all.

27.11.2013

9.

ISI Maritime Limited (Malta)

147/1 St. Lucia Street, Valetta, Vlt 1185, Malta

registreerimisnumber: C 28940

c/o IranoHind Shipping Co. Ltd., Mehrshad Street, Sedaghat St., opp. Park Mellat vali-e-asr Ave., Tehran, Iran

ISI Maritime Limited (Malta) on täielikult Irano Hind Shipping Company omandis, mis omakorda on IRISLi omandis. Seega on ISI Maritime Limited (Malta) IRISLi kontrolli all. ÜRO kohaselt on Irano Hind Shipping Company IRISLi omandis, kontrolli all või tegutseb tema nimel.

27.11.2013

10.

Khazar Shipping Lines (Bandar Anzali)

End of Shahid Mostafa, Khomeini St., Tohid Square, Bandar Anzali 1711-324, Iran. P.O. Box 43145

Khazar Shipping Lines

on IRISLi omandis.

27.11.2013

11.

Marble Shipping Limited

(Malta)

143/1 Tower Road, Sliema, Slm 1604, Malta

registreerimisnumber: C 41949

Marble Shipping Limited (Malta) on IRSLi omandis.

27.11.2013

12.

Safiran Payam Darya (SAPID) Shipping Company

(teise nimega Safiran Payam Darya Shipping Lines, SAPID Shipping Company)

33241 - Narenjestan 8th ST, Artesh Blvd, Aghdasieh, PO Box 19635-1116, Tehran, Iran

Safiran Payam Darya (SAPID) on võtnud tegeliku kasusaava omanikuna üle mitu Iraani Islamivabariigi laevandusettevõtja (IRISL) laeva. Seega tegutseb ta IRISLi nimel.

27.11.2013

13.

Shipping Computer Services Company

(SCSCOL)

No 37, Asseman, Shahid Sayyad Shirazees Ave, P.O. Box 1587553-1351, Tehran, Iran

Shipping Computer Services Company on IRISLi kontrolli all.

27.11.2013

14.

Soroush Saramin Asatir (SSA)

(teiste nimedega Soroush Sarzamin Asatir Ship Management Company, Rabbaran Omid Darya Ship Management Company, Sealeaders)

No 14 (alt. 5), Shabnam Alley, Fajr Street, Shahid Motahhari Avenue, PO Box 196365-1114, Tehran, Iran

Soroush Saramin Asatir (SSA) käitab ja haldab mitmeid Iraani Islamivabariigi laevandusettevõtja (IRISL) laevu. Seega tegutseb ta IRISLi nimel ja osutab talle esmatähtsaid teenuseid.

27.11.2013

15.

South Way Shipping Agency Co. Ltd

(teise nimega Hoopad Darya Shipping Agent)

Hoopad Darya Shipping Agency Company, No 101, Shabnam Alley, Ghaem Magham Street, Tehran, Iran

Bandar Abbasi filiaal: Hoopad Darya Shipping Agency building, Imam Khomeini Blvd, Bandar Abbas, Iran

Imam Khomeini filiaal: Hoopad Darya Shipping Agency building B.I.K. port complex, Bandar Imam Khomeini, Iran

Khorramshahri filiaal: Flat no.2-2nd floor, SSL Building, Coastal Blvd, between City Hall and Post Office, Khorramshahr, Iran

Assaluyehi filiaal: Opposite to city post office, no.2 telecommunication center, Bandar Assaluyeh, Iran

Chabahari filiaal: aadress pole teada

Bushehri filiaal: aadress pole teada.

South Way Shipping Agency Co Ltd haldab konteineriterminalide tegevust Iraanis ja pakub IRISLi nimel Bandar Abbasis laevastikule personaliteenuseid. Seega tegutseb South Way Shipping Agency Co Ltd IRISLi nimel.

27.11.2013

16.

Valfajr 8th Shipping Line

(teiste nimedega Valjafr 8th Shipping Line, Valfajr)

No 119, Corner Shabnam Alley, Shoaa Square, Ghaem Magam Farahani, Tehran, Iran. P.O. Box 15875/4155

Abyar Alley, Corner of Shahid Azodi St. & Karim Khan Zand Ave., Tehran, Iran

Shahid Azodi St., Karim Khan Zand Ave., Abiar Alley, PO Box 4155, Tehran, Iran.

Valfajr 8th Shipping Line on IRISLi omandis.

27.11.2013

II.   Otsuse 2010/413/ÜVJP II lisas esitatud kanne allpool loetletud üksuste kohta asendatakse allpool toodud kandega

I.   Tuuma- või ballistiliste rakettide alastes programmides osalevad isikud ja üksused ning Iraani valitsust toetavad isikud ja üksused

B.   Üksused

| | Nimi | Identifitseerimisandmed | Põhjendus | Loendisse kandmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | MASNA (Modierat Saakht Niroogahye Atomi Iran) tuumaelektrijaamade ehitamist haldav ettevõte | P.O. Box 14395-1359, Tehran, Iran | AEOI ja Novin Enegy (mõlemad on loendisse kantud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1737) allüksus. Osaleb tuumareaktorite väljatöötamises. | 26.7.2010 |

Nimi

Identifitseerimisandmed

Põhjendus

Loendisse kandmise kuupäev

1.

MASNA (Modierat Saakht Niroogahye Atomi Iran) tuumaelektrijaamade ehitamist haldav ettevõte

P.O. Box 14395-1359, Tehran, Iran

AEOI ja Novin Enegy (mõlemad on loendisse kantud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1737) allüksus. Osaleb tuumareaktorite väljatöötamises.

26.7.2010

---

| 27.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 316/50 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 316/50

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

25. november 2013,

millega muudetakse otsust 2009/861/EÜ Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 853/2004 alusel võetavate üleminekumeetmete kohta seoses nõuetele mittevastava toorpiima töötlemisega teatavates Bulgaaria piimatöötlemisettevõtetes

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 8031 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2013/686/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 853/2004 on toidukäitlejatele kehtestatud loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad. Kõnealused eeskirjad hõlmavad toorpiima ja piimatooteid käsitlevaid hügieeninõudeid. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 853/2004 on toidukäitlejatele kehtestatud loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad. Kõnealused eeskirjad hõlmavad toorpiima ja piimatooteid käsitlevaid hügieeninõudeid.

| (2) | Komisjoni otsusega 2009/861/EÜ (2) on ette nähtud teatavad erandid määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa IX jao I peatüki II ja III alapeatükis sätestatud nõuetest kõnealuses otsuses loetletud Bulgaaria piimatöötlemisettevõtete kohta. Kõnealust otsust kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2013. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni otsusega 2009/861/EÜ (2) on ette nähtud teatavad erandid määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa IX jao I peatüki II ja III alapeatükis sätestatud nõuetest kõnealuses otsuses loetletud Bulgaaria piimatöötlemisettevõtete kohta. Kõnealust otsust kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2013.

| (3) | Määruse 2009/861/EÜ I lisas loetletud piimatöötlemisettevõtted võivad erandina määruse (EÜ) nr 853/2004 asjakohastest sätetest töödelda nii nõuetele vastavat kui ka mittevastavat piima tingimusel, et piima töötlemine toimub eraldi tootmisliinidel. Lisaks tuleks teatavatel kõnealuse otsuse II lisas loetletud piimatöötlemisettevõtetel lubada töödelda nõuetele mittevastavat piima ilma eraldi tootmisliinideta. |
| --- | --- |

(3)

Määruse 2009/861/EÜ I lisas loetletud piimatöötlemisettevõtted võivad erandina määruse (EÜ) nr 853/2004 asjakohastest sätetest töödelda nii nõuetele vastavat kui ka mittevastavat piima tingimusel, et piima töötlemine toimub eraldi tootmisliinidel. Lisaks tuleks teatavatel kõnealuse otsuse II lisas loetletud piimatöötlemisettevõtetel lubada töödelda nõuetele mittevastavat piima ilma eraldi tootmisliinideta.

| (4) | Bulgaaria saatis komisjonile 12. augustil 2013 kõnealuste piimatöötlemisettevõtete läbivaadatud ja ajakohastatud loetelu. |
| --- | --- |

(4)

Bulgaaria saatis komisjonile 12. augustil 2013 kõnealuste piimatöötlemisettevõtete läbivaadatud ja ajakohastatud loetelu.

| (5) | Otsuse 2009/861/EÜ I lisa tabelis esitatud ettevõtete loetelust on välja jäetud ettevõtted nr 1 (BG 0412010 „Bi Si Si Handel” OOD), nr 4 (BG 2012020 „Yotovi” OOD) ja nr 5 (BG 2512020 „Mizia-Milk” OOD), kuna nimetatud ettevõtetel on nüüd lubatud töödelda ainult nõuetele vastavat piima liidu siseturule viimiseks. |
| --- | --- |

(5)

Otsuse 2009/861/EÜ I lisa tabelis esitatud ettevõtete loetelust on välja jäetud ettevõtted nr 1 (BG 0412010 „Bi Si Si Handel” OOD), nr 4 (BG 2012020 „Yotovi” OOD) ja nr 5 (BG 2512020 „Mizia-Milk” OOD), kuna nimetatud ettevõtetel on nüüd lubatud töödelda ainult nõuetele vastavat piima liidu siseturule viimiseks.

| (6) | Lisaks sellele on otsuse 2009/861/EÜ II lisa praegusest ettevõtete loetelust välja jäetud neli ettevõtet, sest nemad tohivad piimatooteid liidu siseturule viia, kuna kasutavad üksnes nõuetele vastavat piima. Otsuse 2009/861/EÜ II lisas esitatud tabelis olid nimetatud ettevõtted nr 8 (1312023 „Inter-D” OOD), nr 71 (BG 2512001 „Mladost -2002” OOD), nr 91 (BG 2012019 „Hemus-Milk komers” OOD) ja nr 95 (2712005) „Nadezhda” OOD). |
| --- | --- |

(6)

Lisaks sellele on otsuse 2009/861/EÜ II lisa praegusest ettevõtete loetelust välja jäetud neli ettevõtet, sest nemad tohivad piimatooteid liidu siseturule viia, kuna kasutavad üksnes nõuetele vastavat piima. Otsuse 2009/861/EÜ II lisas esitatud tabelis olid nimetatud ettevõtted nr 8 (1312023 „Inter-D” OOD), nr 71 (BG 2512001 „Mladost -2002” OOD), nr 91 (BG 2012019 „Hemus-Milk komers” OOD) ja nr 95 (2712005) „Nadezhda” OOD).

| (7) | Lisaks teatas Bulgaaria komisjonile, et pärast otsuse 2009/861/EÜ jõustumise kuupäeva on määruse (EÜ) nr 853/2004 nõuetele vastava toorpiima osa kõnealuse liikmesriigi piimatöötlemisettevõtetele tarnitavas piimas märkimisväärselt suurenenud. Bulgaaria on koostanud ka kogu oma piima tootmisahelat hõlmava tegevuskava, et tagada tootmisahela vastavus liidu eeskirjadele. |
| --- | --- |

(7)

Lisaks teatas Bulgaaria komisjonile, et pärast otsuse 2009/861/EÜ jõustumise kuupäeva on määruse (EÜ) nr 853/2004 nõuetele vastava toorpiima osa kõnealuse liikmesriigi piimatöötlemisettevõtetele tarnitavas piimas märkimisväärselt suurenenud. Bulgaaria on koostanud ka kogu oma piima tootmisahelat hõlmava tegevuskava, et tagada tootmisahela vastavus liidu eeskirjadele.

| (8) | Vastavalt otsuse 2009/861/EÜ artikli 5 alusel Bulgaaria esitatud aruannetele ja kõnealuse liikmesriigi poolt 1. augustil 2013 komisjonile edastatud teabele ei vasta Bulgaaria piimasektori olukord ikka veel täiel määral määruses (EÜ) nr 853/2004 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt otsuse 2009/861/EÜ artikli 5 alusel Bulgaaria esitatud aruannetele ja kõnealuse liikmesriigi poolt 1. augustil 2013 komisjonile edastatud teabele ei vasta Bulgaaria piimasektori olukord ikka veel täiel määral määruses (EÜ) nr 853/2004 sätestatud nõuetele.

| (9) | Võttes arvesse Bulgaaria jõupingutusi piimasektori vastavusse viimisel liidu eeskirjadega ning asjaolu, et mittevastavat piima tootvate põllumajandusettevõtete arv on alates 2009. aastast pidevalt vähenenud, on asjakohane pikendada otsuses 2009/861/EÜ sätestatud meetmete kohaldamist kuni 31. detsembrini 2015. |
| --- | --- |

(9)

Võttes arvesse Bulgaaria jõupingutusi piimasektori vastavusse viimisel liidu eeskirjadega ning asjaolu, et mittevastavat piima tootvate põllumajandusettevõtete arv on alates 2009. aastast pidevalt vähenenud, on asjakohane pikendada otsuses 2009/861/EÜ sätestatud meetmete kohaldamist kuni 31. detsembrini 2015.

| (10) | Bulgaaria peaks komisjonile korrapäraselt esitama ajakohastatud andmeid oma edusammude kohta tõendamaks, et liidu kriteeriumidele vastavust on võimalik saavutada enne käesoleva otsusega pikendatud otsuse 2009/861/EÜ kohaldamise perioodi lõppu. |
| --- | --- |

(10)

Bulgaaria peaks komisjonile korrapäraselt esitama ajakohastatud andmeid oma edusammude kohta tõendamaks, et liidu kriteeriumidele vastavust on võimalik saavutada enne käesoleva otsusega pikendatud otsuse 2009/861/EÜ kohaldamise perioodi lõppu.

| (11) | Seepärast tuleks otsust 2009/861/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(11)

Seepärast tuleks otsust 2009/861/EÜ vastavalt muuta.

| (12) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2009/861/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklis 2 asendatakse kuupäev „31. detsember 2013” kuupäevaga „31. detsember 2015”. |
| --- | --- |

1)

Artiklis 2 asendatakse kuupäev „31. detsember 2013” kuupäevaga „31. detsember 2015”.

| 2) | Artiklis 3 asendatakse kuupäev „31. detsember 2013” kuupäevaga „31. detsember 2015”. |
| --- | --- |

2)

Artiklis 3 asendatakse kuupäev „31. detsember 2013” kuupäevaga „31. detsember 2015”.

| 3) | Lisatakse artikkel 4a:
  „Artikkel 4a
  1.   Bulgaaria võtab vajalikud meetmed tagamaks, et nõuetele mittevastavat piima tootvate põllumajandusettevõtete arvu vähendatakse järgmiselt:






  a) | enne 30. novembrit 2014 – vähemalt 30 %, võrreldes selliste põllumajandusettevõtete arvuga 1. septembril 2013; |
| --- | --- | --- |

3)

Lisatakse artikkel 4a:

„Artikkel 4a

1.   Bulgaaria võtab vajalikud meetmed tagamaks, et nõuetele mittevastavat piima tootvate põllumajandusettevõtete arvu vähendatakse järgmiselt:

a)

enne 30. novembrit 2014 – vähemalt 30 %, võrreldes selliste põllumajandusettevõtete arvuga 1. septembril 2013;

| b) | enne 31. maid 2015 – vähemalt 60 %, võrreldes selliste põllumajandusettevõtete arvuga 1. septembril 2013. |
| --- | --- |

b)

enne 31. maid 2015 – vähemalt 60 %, võrreldes selliste põllumajandusettevõtete arvuga 1. septembril 2013.

2.   Kui Bulgaaria ei täida lõikes 1 osutatud põllumajandusettevõtete arvu vähendamisega seotud eesmärki, võtab komisjon asjakohased meetmed.”

| 4) | Artikkel 5 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 5
  1.   Bulgaaria esitab komisjonile aruanded artikli 4a lõike 1 kohaselt võetud meetmete ning määruse (EÜ) nr 853/2004 nõuetega vastavusse viimisel saavutatud edusammude kohta:






  a) | seoses nõuetele mittevastavat piima tootvate põllumajandusettevõtetega; |
| --- | --- | --- |

4)

Artikkel 5 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 5

1.   Bulgaaria esitab komisjonile aruanded artikli 4a lõike 1 kohaselt võetud meetmete ning määruse (EÜ) nr 853/2004 nõuetega vastavusse viimisel saavutatud edusammude kohta:

a)

seoses nõuetele mittevastavat piima tootvate põllumajandusettevõtetega;

| b) | seoses nõuetele mittevastava piima kogumise ja transportimise süsteemiga. |
| --- | --- |

b)

seoses nõuetele mittevastava piima kogumise ja transportimise süsteemiga.

2014. aasta aruanded tuleb esitada komisjonile hiljemalt 30. juunil 2014 ja 31. detsembril 2014 ning 2015. aasta aruanded hiljemalt 31. mail 2015 ja 31. oktoobril 2015.

Aruanded esitatakse III lisas sätestatud vormis.

2.   Komisjon jälgib tähelepanelikult I ja II lisas loetletud ettevõtete töödeldava toorpiima vastavusse viimist määruses (EÜ) nr 853/2004 sätestatud nõuetega.”

| 5) | Artiklis 6 asendatakse kuupäev „31. detsember 2013” kuupäevaga „31. detsember 2015”. |
| --- | --- |

5)

Artiklis 6 asendatakse kuupäev „31. detsember 2013” kuupäevaga „31. detsember 2015”.

| 6) | I ja II lisa asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

6)

I ja II lisa asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 25. november 2013

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Tonio BORG

---

(1)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 55.

1

(2)  ELT L 314, 1.12.2009, lk 83.

2

---

LISA

I LISA

Artiklis 2 osutatud selliste piimatöötlemisettevõtete loetelu, kellel on lubatud töödelda nõuetele vastavat ja mittevastavat piima

| Nr | Veterinaarloa number | Ettevõtte nimi | Linn / tänav või küla / piirkond |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | BG 0612027 | „Mlechen ray - 2” EOOD | gr. Vratsa
  kv. „Bistrets” |
| 2 | BG 0612043 | ET „Zorov- 91 - Dimitar Zorov” | gr. Vratsa
  Mestnost „Parshevitsa” |
| 3 | BG 2112001 | „Rodopeya - Belev” EOOD | Ul. „Trakya” 20 Smolyan |
| 4 | BG 1212001 | „S i S - 7” EOOD | gr. Montana |
| „Vrachansko shose” 1 |

Nr

Veterinaarloa number

Ettevõtte nimi

Linn / tänav või küla / piirkond

1

BG 0612027

„Mlechen ray - 2” EOOD

gr. Vratsa

kv. „Bistrets”

2

BG 0612043

ET „Zorov- 91 - Dimitar Zorov”

gr. Vratsa

Mestnost „Parshevitsa”

3

BG 2112001

„Rodopeya - Belev” EOOD

Ul. „Trakya” 20 Smolyan

4

BG 1212001

„S i S - 7” EOOD

gr. Montana

„Vrachansko shose” 1

5

BG 2812003

„Balgarski yogurt” OOD

s. Veselinovo,

obl. Yambolska

II LISA

Artiklis 3 osutatud selliste piimatöötlemisettevõtete loetelu, kellel on lubatud töödelda nõuetele mittevastavat piima

| Nr | Veterinaarloa number | Ettevõtte nimi | Linn / tänav või küla / piirkond |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | BG 2412037 | „Stelimeks” EOOD | s. Asen |
| 2 | 0912015 | „Anmar” OOD | s. Padina
  obsht. Ardino |
| 3 | 0912016 | OOD „Persenski” | s. Zhaltusha
  obsht. Ardino |
| 4 | 1012014 | ET „Georgi Gushterov DR” | s. Yahinovo |
| 5 | 1012018 | „Evro miyt end milk” EOOD | gr. Kocherinovo
  obsht. Kocherinovo |
| 6 | 1112017 | ET „Rima-Rumen Borisov” | s. Vrabevo |
| 7 | 1612049 | „Alpina -Milk” EOOD | s. Zhelyazno |
| 8 | 1612064 | OOD „Ikay” | s. Zhitnitsa
  obsht. Kaloyanovo |
| 9 | 2112008 | MK „Rodopa milk” | s. Smilyan
  obsht. Smolyan |
| 10 | 2412039 | „Penchev” EOOD | gr. Chirpan |
| Ul. „Septemvriytsi” 58 |

Nr

Veterinaarloa number

Ettevõtte nimi

Linn / tänav või küla / piirkond

1

BG 2412037

„Stelimeks” EOOD

s. Asen

2

0912015

„Anmar” OOD

s. Padina

obsht. Ardino

3

0912016

OOD „Persenski”

s. Zhaltusha

obsht. Ardino

4

1012014

ET „Georgi Gushterov DR”

s. Yahinovo

5

1012018

„Evro miyt end milk” EOOD

gr. Kocherinovo

obsht. Kocherinovo

6

1112017

ET „Rima-Rumen Borisov”

s. Vrabevo

7

1612049

„Alpina -Milk” EOOD

s. Zhelyazno

8

1612064

OOD „Ikay”

s. Zhitnitsa

obsht. Kaloyanovo

9

2112008

MK „Rodopa milk”

s. Smilyan

obsht. Smolyan

10

2412039

„Penchev” EOOD

gr. Chirpan

Ul. „Septemvriytsi” 58

11

2512021

„Keya-Komers-03” EOOD

s. Svetlen

12

0112014

ET „Veles-Kostadin Velev”

| gr. Razlog |
| --- |
| Ul. „Golak” 14 |

gr. Razlog

Ul. „Golak” 14

13

2312041

„Danim-D.Stoyanov” EOOD

gr. Elin Pelin

m-st Mansarovo

14

0712001

„Ben Invest” OOD

s. Kostenkovtsi

obsht. Gabrovo

15

1512012

ET „Ahmed Tatarla”

s. Dragash voyvoda,

obsht. Nikopol

16

2212027

„Ekobalkan” OOD

| gr. Sofia |
| --- |
| bul „Evropa” 138 |

gr. Sofia

bul „Evropa” 138

17

2312030

ET „Favorit- D.Grigorov”

s. Aldomirovtsi

18

2312031

ET „Belite kamani”

s. Dragotintsi

19

BG 1512033

ET „Voynov-Ventsislav Hristakiev”

s. Milkovitsa

obsht. Gulyantsi

20

BG 1512029

„Lavena” OOD

s. Dolni Dębnik

obl. Pleven

21

BG 1612028

ET „Slavka Todorova”

s. Trud

obsht. Maritsa

22

BG 1612051

ET „Radev-Radko Radev”

s. Kurtovo Konare

obl. Plovdiv

23

BG 1612066

„Lakti ko” OOD

s. Bogdanitza

24

BG 2112029

ET „Karamfil Kasakliev”

gr. Dospat

25

BG 0912004

„Rodopchanka” OOD

s. Byal izvor

obsht. Ardino

26

0112003

ET „Vekir”

s. Godlevo

27

0112013

ET „Ivan Kondev”

gr. Razlog

Stopanski dvor

28

0212037

„Megakomers” OOD

s. Lyulyakovo

obsht. Ruen

29

0512003

SD „LAF-Velizarov i sie”

s. Dabravka

obsht. Belogradchik

30

0612035

OOD „Nivego”

s. Chiren

31

0612041

ET „Ekoprodukt-Megiya- Bogorodka Dobrilova”

| gr. Vratsa |
| --- |
| ul. „Ilinden” 3 |

gr. Vratsa

ul. „Ilinden” 3

32

0612042

ET „Mlechen puls - 95 - Tsvetelina Tomova”

gr. Krivodol

ul. „Vasil Levski”

33

1012008

„Kentavar” OOD

s. Konyavo

obsht. Kyustendil

34

1212031

„ADL” OOD

s. Vladimirovo

obsht. Boychinovtsi

35

1512006

„Mandra” OOD

s. Obnova

obsht. Levski

36

1512008

ET „Petar Tonovski-Viola”

| gr. Koynare |
| --- |
| ul. „Hr.Botev” 14 |

gr. Koynare

ul. „Hr.Botev” 14

37

1512010

ET „Militsa Lazarova-90”

| gr. Slavyanovo, |
| --- |
| ul. „Asen Zlatarev” 2 |

gr. Slavyanovo,

ul. „Asen Zlatarev” 2

38

1612024

SD „Kostovi - EMK”

| gr. Saedinenie |
| --- |
| ul. „L.Karavelov” 5 |

gr. Saedinenie

ul. „L.Karavelov” 5

39

1612043

ET „Dimitar Bikov”

s. Karnare

obsht. „Sopot”

40

1712046

ET „Stem-Tezdzhan Ali”

| gr. Razgrad |
| --- |
| ul. „Knyaz Boris” 23 |

gr. Razgrad

ul. „Knyaz Boris” 23

41

2012012

ET „Olimp-P.Gurtsov”

gr. Sliven

m-t „Matsulka”

42

2112003

„Milk- inzhenering” OOD

| gr.Smolyan |
| --- |
| ul. „Chervena skala” 21 |

gr.Smolyan

ul. „Chervena skala” 21

43

2112027

„Keri” OOD

s. Borino,

obsht. Borino

44

2312023

„Mogila” OOD

| gr. Godech, |
| --- |
| ul. „Ruse” 4 |

gr. Godech,

ul. „Ruse” 4

45

2512018

„Biomak” EOOD

| gr. Omurtag |
| --- |
| ul. „Rodopi” 2 |

gr. Omurtag

ul. „Rodopi” 2

46

2712013

„Ekselans” OOD

s. Osmar,

obsht. V. Preslav

47

2812018

ET „Bulmilk-Nikolay Nikolov”

s. General Inzovo,

obl. Yambolska

48

2812010

ET „Mladost-2-Yanko Yanev”

| gr. Yambol, |
| --- |
| ul. „Yambolen” 13 |

gr. Yambol,

ul. „Yambolen” 13

49

BG 1012020

ET „Petar Mitov-Universal”

s. Gorna Grashtitsa

obsht. Kyustendil

50

BG 1112016

Mandra „IPZHZ”

| gr. Troyan |
| --- |
| ul. „V.Levski” 281 |

gr. Troyan

ul. „V.Levski” 281

51

BG 1712042

ET „Madar”

s. Terter

52

BG 0912011

ET „Alada-Mohamed Banashak”

s. Byal izvor

obsht. Ardino

53

1112026

„ABLAMILK” EOOD

| gr. Lukovit |
| --- |
| ul. „Yordan Yovkov” 13 |

gr. Lukovit

ul. „Yordan Yovkov” 13

54

1312005

„Ravnogor” OOD

s. Ravnogor

55

1712010

„Bulagrotreyd-chastna kompaniya” EOOD

s. Yuper

Industrialen kvartal

56

2012011

ET „Ivan Gardev 52”

| gr. Kermen |
| --- |
| ul. „Hadzhi Dimitar” 2 |

gr. Kermen

ul. „Hadzhi Dimitar” 2

57

2012024

ET „Denyo Kalchev 53”

| gr. Sliven |
| --- |
| ul. „Samuilovsko shose” 17 |

gr. Sliven

ul. „Samuilovsko shose” 17

58

2112015

OOD „Rozhen Milk”

s. Davidkovo,

obsht. Banite

59

2112026

ET „Vladimir Karamitev”

s. Varbina

obsht. Madan

60

2312007

ET „Agropromilk”

| gr. Ihtiman |
| --- |
| ul. „P.Slaveikov” 19 |

gr. Ihtiman

ul. „P.Slaveikov” 19

61

BG 1812008

„Vesi” OOD

s. Novo selo

62

BG 2512003

„Si Vi Es” OOD

gr. Omurtag

Promishlena zona

63

BG 2612034

ET „Eliksir-Petko Petev”

s. Gorski izvor

64

0812030

„FAMA” AD

| gr. Dobrich |
| --- |
| bul. „Dobrudzha” 2 |

gr. Dobrich

bul. „Dobrudzha” 2

65

0912003

„Koveg-mlechni produkti” OOD

gr. Kardzhali

Promishlena zona

66

1412015

ET „Boycho Videnov - Elbokada 2000”

s. Stefanovo

obsht. Radomir

67

1712017

„Diva 02” OOD

gr. Isperih

ul. „An.Kanchev”

68

1712037

ET „Ali Isliamov”

s. Yasenovets

69

1712043

„Maxima milk” OOD

s. Samuil

70

2012010

„Saray” OOD

s. Mokren

71

2012032

„Kiveks” OOD

s. Kovachite

72

2012036

„Minchevi” OOD

s. Korten

73

2212009

„Serdika -94” OOD

gr. Sofia

kv. Zheleznitza

74

2312028

ET „Sisi Lyubomir Semkov”

s. Anton

75

2312033

„Balkan spetsial” OOD

s. Gorna Malina

76

2312039

EOOD „Laktoni”

s. Ravno pole,

obl. Sofiyska

77

2412040

„Inikom” OOD

| gr. Galabovo |
| --- |
| ul. „S.Rakovski” 11 |

gr. Galabovo

ul. „S.Rakovski” 11

78

2512011

ET „Sevi 2000- Sevie Ibryamova”

s. Krepcha

obsht. Opaka

79

2612015

ET „Detelina 39”

S. Brod

80

2812002

„Arachievi” OOD

s. Kirilovo,

obl. Yambolska”

81

BG 1612021

ET „Deni-Denislav Dimitrov-Ilias Islamov”

s. Briagovo

obsht. Gulyantsi

82

2012008

„Raftis” EOOD

s. Byala

83

2112023

ET „Iliyan Isakov”

s. Trigrad

obsht. Devin

84

2312020

„MAH 2003” EOOD

| gr. Etropole |
| --- |
| bul. „Al. Stamboliyski” 21 |

gr. Etropole

bul. „Al. Stamboliyski” 21

---