# Uradni list L 354/2013

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2013.354.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 354 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5628. december 2013 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2013.354.slv

Uradni list

Evropske unije

L 354

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5628. december 2013

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (EU) št. 1379/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1184/2006 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 104/2000 | 1 |
| | * | Uredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES | 22 |
| | * | Uredba (EU) št. 1381/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o uvedbi programa za pravice, enakost in državljanstvo za obdobje od 2014 do 2020 (
  1
  ) | 62 |
| | * | Uredba (EU) št. 1382/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o uvedbi programa za pravosodje za obdobje 2014 do 2020 (
  1
  ) | 73 |
| | * | Uredba (EU) št. 1383/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o spremembi Uredbe (EU) št. 99/2013 o evropskem statističnem programu za obdobje 2013–2017 (
  2
  ) | 84 |
| | * | Uredba (EU) št. 1384/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 55/2008 o uvedbi avtonomnih trgovinskih preferencialov za Republiko Moldavijo | 85 |
| | * | Uredba Sveta (EU) št. 1385/2013 z dne 17. decembra 2013 o spremembi uredb Sveta (ES) št. 850/98 in (ES) št. 1224/2009 ter uredb (ES) št. 1069/2009, (EU) št. 1379/2013 in (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta, zaradi spremembe položaja Mayotta v razmerju do Evropske unije | 86 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva 2013/53/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013 o plovilih za rekreacijo in osebnih plovilih ter razveljavitvi Direktive 94/25/ES (
  1
  ) | 90 |
| | * | Direktiva 2013/55/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013 o spremembi Direktive 2005/36/ES o priznavanju poklicnih kvalifikacij in Uredbe (EU) št. 1024/2012 o upravnem sodelovanju prek informacijskega sistema za notranji trg (uredba IMI) (
  1
  ) | 132 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep št. 1386/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013 o splošnem okoljskem akcijskem programu Unije do leta 2020 Dobro živeti ob upoštevanju omejitev našega planeta (
  1
  ) | 171 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba (EU) št. 1379/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1184/2006 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 104/2000

1

*

Uredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES

22

*

Uredba (EU) št. 1381/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o uvedbi programa za pravice, enakost in državljanstvo za obdobje od 2014 do 2020 (
  1
  )

1

62

*

Uredba (EU) št. 1382/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o uvedbi programa za pravosodje za obdobje 2014 do 2020 (
  1
  )

1

73

*

Uredba (EU) št. 1383/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o spremembi Uredbe (EU) št. 99/2013 o evropskem statističnem programu za obdobje 2013–2017 (
  2
  )

2

84

*

Uredba (EU) št. 1384/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 55/2008 o uvedbi avtonomnih trgovinskih preferencialov za Republiko Moldavijo

85

*

Uredba Sveta (EU) št. 1385/2013 z dne 17. decembra 2013 o spremembi uredb Sveta (ES) št. 850/98 in (ES) št. 1224/2009 ter uredb (ES) št. 1069/2009, (EU) št. 1379/2013 in (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta, zaradi spremembe položaja Mayotta v razmerju do Evropske unije

86

DIREKTIVE

*

Direktiva 2013/53/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013 o plovilih za rekreacijo in osebnih plovilih ter razveljavitvi Direktive 94/25/ES (
  1
  )

1

90

*

Direktiva 2013/55/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013 o spremembi Direktive 2005/36/ES o priznavanju poklicnih kvalifikacij in Uredbe (EU) št. 1024/2012 o upravnem sodelovanju prek informacijskega sistema za notranji trg (uredba IMI) (
  1
  )

1

132

SKLEPI

*

Sklep št. 1386/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013 o splošnem okoljskem akcijskem programu Unije do leta 2020 Dobro živeti ob upoštevanju omejitev našega planeta (
  1
  )

1

171

| | | II   Nezakonodajni akti |
| --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (EU) št. 1387/2013 z dne 17. decembra 2013 o opustitvi avtonomnih dajatev skupne carinske tarife za določene kmetijske in industrijske proizvode in o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1344/2011 | 201 |
| | * | Uredba Sveta (EU) št. 1388/2013 z dne 17. decembra 2013 o odprtju in zagotavljanju upravljanja avtonomnih tarifnih kvot Skupnosti za nekatere kmetijske in industrijske izdelke in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 7/2010 | 319 |

II   Nezakonodajni akti

UREDBE

*

Uredba Sveta (EU) št. 1387/2013 z dne 17. decembra 2013 o opustitvi avtonomnih dajatev skupne carinske tarife za določene kmetijske in industrijske proizvode in o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1344/2011

201

*

Uredba Sveta (EU) št. 1388/2013 z dne 17. decembra 2013 o odprtju in zagotavljanju upravljanja avtonomnih tarifnih kvot Skupnosti za nekatere kmetijske in industrijske izdelke in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 7/2010

319

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |
| | (2)   Besedilo velja za EGP in Švico |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

(2)   Besedilo velja za EGP in Švico

2

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

UREDBE

| 28.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 354/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 354/1

---

UREDBA (EU) št. 1379/2013 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 11. decembra 2013

o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1184/2006 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 104/2000

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 42 in 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Področje uporabe skupne ribiške politike zajema ukrepe, povezane s trgi za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva v Uniji. Skupna ureditev trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva (SUT) je sestavni del skupne ribiške politike in bi morala prispevati k doseganju njenih ciljev. Ker je skupna ribiška politika v postopku pregleda, bi bilo treba SUT ustrezno prilagoditi. |
| --- | --- |

(1)

Področje uporabe skupne ribiške politike zajema ukrepe, povezane s trgi za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva v Uniji. Skupna ureditev trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva (SUT) je sestavni del skupne ribiške politike in bi morala prispevati k doseganju njenih ciljev. Ker je skupna ribiška politika v postopku pregleda, bi bilo treba SUT ustrezno prilagoditi.

| (2) | Uredbo Sveta (ES) št. 104/2000 (4) je treba pregledati, da bi se upoštevale pomanjkljivosti, ugotovljene pri izvajanju trenutno veljavnih določb, nedavne spremembe na trgih Unije in svetovnih trgih ter razvoj ribolovnih dejavnosti in dejavnosti ribogojstva. |
| --- | --- |

(2)

Uredbo Sveta (ES) št. 104/2000 (4) je treba pregledati, da bi se upoštevale pomanjkljivosti, ugotovljene pri izvajanju trenutno veljavnih določb, nedavne spremembe na trgih Unije in svetovnih trgih ter razvoj ribolovnih dejavnosti in dejavnosti ribogojstva.

| (3) | Ribolov je izjemno pomemben za gospodarstva obalnih regij Unije, vključno z najbolj oddaljenimi regijami. Ta dejavnost ribičem iz teh regij zagotavlja preživetje, zato bi bilo treba sprejeti ukrepe za krepitev stabilnosti trga ter tesnejšo korelacijo med ponudbo in povpraševanjem. |
| --- | --- |

(3)

Ribolov je izjemno pomemben za gospodarstva obalnih regij Unije, vključno z najbolj oddaljenimi regijami. Ta dejavnost ribičem iz teh regij zagotavlja preživetje, zato bi bilo treba sprejeti ukrepe za krepitev stabilnosti trga ter tesnejšo korelacijo med ponudbo in povpraševanjem.

| (4) | Določbe SUT bi bilo treba izvajati v skladu z mednarodnimi zavezami Unije, zlasti kar zadeva njene zaveze v okviru določb Svetovne trgovinske organizacije. Pri trgovanju z ribiškimi proizvodi in proizvodi iz ribogojstva s tretjimi državami bi bilo treba zagotoviti pogoje za pošteno konkurenco, zlasti s spoštovanjem trajnosti in uporabe socialnih standardov, enakovrednih tistim, ki se uporabljajo za proizvode Unije. |
| --- | --- |

(4)

Določbe SUT bi bilo treba izvajati v skladu z mednarodnimi zavezami Unije, zlasti kar zadeva njene zaveze v okviru določb Svetovne trgovinske organizacije. Pri trgovanju z ribiškimi proizvodi in proizvodi iz ribogojstva s tretjimi državami bi bilo treba zagotoviti pogoje za pošteno konkurenco, zlasti s spoštovanjem trajnosti in uporabe socialnih standardov, enakovrednih tistim, ki se uporabljajo za proizvode Unije.

| (5) | Pomembno je, da vodenje SUT temelji na načelih dobrega upravljanja skupne ribiške politike. |
| --- | --- |

(5)

Pomembno je, da vodenje SUT temelji na načelih dobrega upravljanja skupne ribiške politike.

| (6) | Da bi bila SUT uspešna, je bistveno s trženjskimi in izobraževalnimi kampanjami potrošnike obveščati o prednostih uživanja rib in številnih vrstah, ki so na voljo, ter jih seznanjati s tem, kako pomembno je razumevanje informacij na oznakah. |
| --- | --- |

(6)

Da bi bila SUT uspešna, je bistveno s trženjskimi in izobraževalnimi kampanjami potrošnike obveščati o prednostih uživanja rib in številnih vrstah, ki so na voljo, ter jih seznanjati s tem, kako pomembno je razumevanje informacij na oznakah.

| (7) | Organizacije proizvajalcev ribiških proizvodov in organizacije proizvajalcev proizvodov iz ribogojstva (v nadaljnjem besedilu: organizacije proizvajalcev) so ključni pri doseganju ciljev skupne ribiške politike in za zagotovitev ustreznega upravljanja SUT. Zato je treba povečati njihove odgovornosti in zagotoviti ustrezno finančno pomoč, da lahko odigrajo pomembnejšo vlogo v vsakodnevnem upravljanju ribištva in hkrati upoštevajo okvir, ki ga določajo cilji skupne ribiške politike. Prav tako je treba zagotoviti, da njihovi člani opravljajo ribolovne dejavnosti in dejavnosti ribogojstva na trajnosten način, izboljšajo dajanje proizvodov na trg ter zbirajo informacije o ribogojstvu, in si prizadevati za povečanje njihovih prihodkov. Organizacije proizvajalcev bi morale pri uresničevanju teh ciljev upoštevati različne razmere v sektorjih ribištva in ribogojstva, ki prevladujejo v Uniji, tudi v najbolj oddaljenih regijah, zlasti posebne značilnosti malega ribištva in ekstenzivnega ribogojstva. Pristojni nacionalni organi bi morali imeti možnost, da prevzamejo odgovornost za uresničevanje teh ciljev in pri tem z organizacijami proizvajalcev tesno sodelujejo pri vprašanjih upravljanja, tudi pri dodeljevanju kvot in upravljanju ribolovnega napora, glede na potrebe vsakega posameznega ribištva, kadar je to ustrezno. |
| --- | --- |

(7)

Organizacije proizvajalcev ribiških proizvodov in organizacije proizvajalcev proizvodov iz ribogojstva (v nadaljnjem besedilu: organizacije proizvajalcev) so ključni pri doseganju ciljev skupne ribiške politike in za zagotovitev ustreznega upravljanja SUT. Zato je treba povečati njihove odgovornosti in zagotoviti ustrezno finančno pomoč, da lahko odigrajo pomembnejšo vlogo v vsakodnevnem upravljanju ribištva in hkrati upoštevajo okvir, ki ga določajo cilji skupne ribiške politike. Prav tako je treba zagotoviti, da njihovi člani opravljajo ribolovne dejavnosti in dejavnosti ribogojstva na trajnosten način, izboljšajo dajanje proizvodov na trg ter zbirajo informacije o ribogojstvu, in si prizadevati za povečanje njihovih prihodkov. Organizacije proizvajalcev bi morale pri uresničevanju teh ciljev upoštevati različne razmere v sektorjih ribištva in ribogojstva, ki prevladujejo v Uniji, tudi v najbolj oddaljenih regijah, zlasti posebne značilnosti malega ribištva in ekstenzivnega ribogojstva. Pristojni nacionalni organi bi morali imeti možnost, da prevzamejo odgovornost za uresničevanje teh ciljev in pri tem z organizacijami proizvajalcev tesno sodelujejo pri vprašanjih upravljanja, tudi pri dodeljevanju kvot in upravljanju ribolovnega napora, glede na potrebe vsakega posameznega ribištva, kadar je to ustrezno.

| (8) | Sprejeti bi bilo treba ukrepe, da se spodbudi ustrezna in reprezentativna udeležba malih proizvajalcev. |
| --- | --- |

(8)

Sprejeti bi bilo treba ukrepe, da se spodbudi ustrezna in reprezentativna udeležba malih proizvajalcev.

| (9) | Da bi okrepili konkurenčnost in donosnost organizacij proizvajalcev, bi bilo treba jasno opredeliti ustrezna merila za njihovo ustanavljanje. |
| --- | --- |

(9)

Da bi okrepili konkurenčnost in donosnost organizacij proizvajalcev, bi bilo treba jasno opredeliti ustrezna merila za njihovo ustanavljanje.

| (10) | Medpanožne organizacije, ki združujejo različne kategorije gospodarskih subjektov v sektorju ribištva in ribogojstva, imajo možnost prispevati k izboljšanju usklajevanja dejavnosti trženja v okviru oskrbovalne verige in k oblikovanju ukrepov, ki so v interesu celotnega sektorja. |
| --- | --- |

(10)

Medpanožne organizacije, ki združujejo različne kategorije gospodarskih subjektov v sektorju ribištva in ribogojstva, imajo možnost prispevati k izboljšanju usklajevanja dejavnosti trženja v okviru oskrbovalne verige in k oblikovanju ukrepov, ki so v interesu celotnega sektorja.

| (11) | Ustrezno je, da se določijo skupni pogoji za priznavanje organizacij proizvajalcev in medpanožnih organizacij s strani držav članic, za razširitev pravil, ki jih sprejmejo organizacije proizvajalcev in medpanožne organizacije, ter za delitev stroškov takšne razširitve. Razširitev pravil bi morala odobriti Komisija. |
| --- | --- |

(11)

Ustrezno je, da se določijo skupni pogoji za priznavanje organizacij proizvajalcev in medpanožnih organizacij s strani držav članic, za razširitev pravil, ki jih sprejmejo organizacije proizvajalcev in medpanožne organizacije, ter za delitev stroškov takšne razširitve. Razširitev pravil bi morala odobriti Komisija.

| (12) | Ker so staleži rib skupni viri, se lahko v nekaterih primerih njihovo trajnostno in učinkovito izkoriščanje bolje doseže z organizacijami proizvajalcev, ki jih sestavljajo člani iz različnih držav članic in različnih regij. Zato je treba spodbujati tudi možnost ustanovitve organizacij proizvajalcev in združenj organizacij proizvajalcev na nacionalni ali nadnacionalni ravni, ki temeljijo, kadar je to ustrezno, na biogeografskih regijah. Takšne organizacije bi morala biti partnerstva, ki si prizadevajo določiti skupna in zavezujoča pravila ter zagotoviti enake konkurenčne pogoje za vse zainteresirane strani v ribištvu. Pri ustanovitvi takšnih organizacij je treba zagotoviti, da zanje še vedno veljajo pravila o konkurenci, predvidena v tej uredbi, ter da se upošteva potreba po ohranitvi povezave med posameznimi obalnimi skupnostmi ter ribištvom in vodami, ki so jih izkoriščali v preteklosti. |
| --- | --- |

(12)

Ker so staleži rib skupni viri, se lahko v nekaterih primerih njihovo trajnostno in učinkovito izkoriščanje bolje doseže z organizacijami proizvajalcev, ki jih sestavljajo člani iz različnih držav članic in različnih regij. Zato je treba spodbujati tudi možnost ustanovitve organizacij proizvajalcev in združenj organizacij proizvajalcev na nacionalni ali nadnacionalni ravni, ki temeljijo, kadar je to ustrezno, na biogeografskih regijah. Takšne organizacije bi morala biti partnerstva, ki si prizadevajo določiti skupna in zavezujoča pravila ter zagotoviti enake konkurenčne pogoje za vse zainteresirane strani v ribištvu. Pri ustanovitvi takšnih organizacij je treba zagotoviti, da zanje še vedno veljajo pravila o konkurenci, predvidena v tej uredbi, ter da se upošteva potreba po ohranitvi povezave med posameznimi obalnimi skupnostmi ter ribištvom in vodami, ki so jih izkoriščali v preteklosti.

| (13) | Komisija bi morala spodbujati podporne ukrepe za spodbujanje udeležbe žensk v organizacijah proizvajalcev proizvodov iz ribogojstva. |
| --- | --- |

(13)

Komisija bi morala spodbujati podporne ukrepe za spodbujanje udeležbe žensk v organizacijah proizvajalcev proizvodov iz ribogojstva.

| (14) | Da bi lahko organizacije proizvajalcev svoje člane usmerile v dejavnosti trajnostnega ribištva in ribogojstva, bi morale določiti in pristojnim organom držav članic predložiti načrt proizvodnje in trženja, ki bi vseboval ukrepe, potrebne za izpolnitev svojih ciljev. |
| --- | --- |

(14)

Da bi lahko organizacije proizvajalcev svoje člane usmerile v dejavnosti trajnostnega ribištva in ribogojstva, bi morale določiti in pristojnim organom držav članic predložiti načrt proizvodnje in trženja, ki bi vseboval ukrepe, potrebne za izpolnitev svojih ciljev.

| (15) | Za doseganje ciljev skupne ribiške politike v zvezi z zavržki je treba razširiti uporabo selektivnega ribolovnega orodja, da se prepreči ulov rib pod najmanjšo velikostjo. |
| --- | --- |

(15)

Za doseganje ciljev skupne ribiške politike v zvezi z zavržki je treba razširiti uporabo selektivnega ribolovnega orodja, da se prepreči ulov rib pod najmanjšo velikostjo.

| (16) | Zaradi nepredvidljivosti ribolovnih dejavnosti je ustrezno, da se vzpostavi mehanizem za skladiščenje ribiških proizvodov za prehrano ljudi z namenom spodbujanja večje stabilnosti trga in povečanja donosnosti proizvodov, zlasti z ustvarjanjem dodane vrednosti. Ta mehanizem bi moral prispevati k stabilizaciji in konvergenci lokalnih trgov v Uniji, z namenom uresničiti cilje notranjega trga. |
| --- | --- |

(16)

Zaradi nepredvidljivosti ribolovnih dejavnosti je ustrezno, da se vzpostavi mehanizem za skladiščenje ribiških proizvodov za prehrano ljudi z namenom spodbujanja večje stabilnosti trga in povečanja donosnosti proizvodov, zlasti z ustvarjanjem dodane vrednosti. Ta mehanizem bi moral prispevati k stabilizaciji in konvergenci lokalnih trgov v Uniji, z namenom uresničiti cilje notranjega trga.

| (17) | Zaradi upoštevanja raznolikosti cen v Uniji bi morale biti vse ribiške organizacije proizvajalcev upravičene, da podajo predlog cene za sprožitev mehanizma skladiščenja. Ta sprožitvena cena bi morala biti določena tako, da se ohrani poštena konkurenca med gospodarskimi subjekti. |
| --- | --- |

(17)

Zaradi upoštevanja raznolikosti cen v Uniji bi morale biti vse ribiške organizacije proizvajalcev upravičene, da podajo predlog cene za sprožitev mehanizma skladiščenja. Ta sprožitvena cena bi morala biti določena tako, da se ohrani poštena konkurenca med gospodarskimi subjekti.

| (18) | Ustanovitev in uporaba skupnih tržnih standardov bi morala omogočiti oskrbo trga s trajnostnimi proizvodi in izkoriščanje celotnega potenciala notranjega trga z ribiškimi proizvodi in proizvodi iz ribogojstva ter spodbujati tržne dejavnosti, ki temeljijo na pošteni konkurenci, kar bi prispevalo k večji donosnosti proizvodnje. V ta namen bi bilo treba še naprej uporabljati veljavne tržne standarde. |
| --- | --- |

(18)

Ustanovitev in uporaba skupnih tržnih standardov bi morala omogočiti oskrbo trga s trajnostnimi proizvodi in izkoriščanje celotnega potenciala notranjega trga z ribiškimi proizvodi in proizvodi iz ribogojstva ter spodbujati tržne dejavnosti, ki temeljijo na pošteni konkurenci, kar bi prispevalo k večji donosnosti proizvodnje. V ta namen bi bilo treba še naprej uporabljati veljavne tržne standarde.

| (19) | Zagotoviti je treba, da uvoženi proizvodi, ki vstopajo na trg Unije, izpolnjujejo enake zahteve in tržne standarde, kot jih morajo izpolnjevati proizvajalci Unije. |
| --- | --- |

(19)

Zagotoviti je treba, da uvoženi proizvodi, ki vstopajo na trg Unije, izpolnjujejo enake zahteve in tržne standarde, kot jih morajo izpolnjevati proizvajalci Unije.

| (20) | Da bi zagotovili visoko raven varstva zdravja ljudi, bi morali ribiški proizvodi in proizvodi iz ribogojstva, ki se dajejo na trg Unije, ne glede na izvor izpolnjevati veljavne predpise o varnosti hrane in higieni. |
| --- | --- |

(20)

Da bi zagotovili visoko raven varstva zdravja ljudi, bi morali ribiški proizvodi in proizvodi iz ribogojstva, ki se dajejo na trg Unije, ne glede na izvor izpolnjevati veljavne predpise o varnosti hrane in higieni.

| (21) | Da se potrošnikom omogoči premišljena odločitev, bi jim bilo treba zagotoviti jasne in razumljive informacije, med drugim o izvoru in načinu proizvodnje proizvodov. |
| --- | --- |

(21)

Da se potrošnikom omogoči premišljena odločitev, bi jim bilo treba zagotoviti jasne in razumljive informacije, med drugim o izvoru in načinu proizvodnje proizvodov.

| (22) | Z uporabo znaka za okolje za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva, ne glede na to, ali izvirajo iz Unije ali zunaj nje, bi lahko zagotovili jasne informacije o ekološki trajnosti takih proizvodov. Zato bi morala Komisija preučiti možnost za pripravo in določitev minimalnih meril za uvedbo znaka za okolje za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva za celotno Unijo. |
| --- | --- |

(22)

Z uporabo znaka za okolje za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva, ne glede na to, ali izvirajo iz Unije ali zunaj nje, bi lahko zagotovili jasne informacije o ekološki trajnosti takih proizvodov. Zato bi morala Komisija preučiti možnost za pripravo in določitev minimalnih meril za uvedbo znaka za okolje za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva za celotno Unijo.

| (23) | Pristojni nacionalni organi, odgovorni za spremljanje in uveljavljanje izpolnjevanja obveznosti iz te uredbe, bi zaradi varstva potrošnikov morali izkoristiti vso razpoložljivo tehnologijo, tudi preverjanje DNK, da bi gospodarske subjekte odvrnili od lažnega označevanja ulova. |
| --- | --- |

(23)

Pristojni nacionalni organi, odgovorni za spremljanje in uveljavljanje izpolnjevanja obveznosti iz te uredbe, bi zaradi varstva potrošnikov morali izkoristiti vso razpoložljivo tehnologijo, tudi preverjanje DNK, da bi gospodarske subjekte odvrnili od lažnega označevanja ulova.

| (24) | Pravila o konkurenci, ki se nanašajo na sporazume, sklepe in ravnanja iz člena 101(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), bi se morala uporabljati za proizvodnjo ali trženje ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, če njihova uporaba ne ovira delovanja SUT ali ogroža doseganja ciljev iz člena 39 PDEU. |
| --- | --- |

(24)

Pravila o konkurenci, ki se nanašajo na sporazume, sklepe in ravnanja iz člena 101(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), bi se morala uporabljati za proizvodnjo ali trženje ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, če njihova uporaba ne ovira delovanja SUT ali ogroža doseganja ciljev iz člena 39 PDEU.

| (25) | Primerno je določiti pravila o konkurenci, ki veljajo za proizvodnjo in trženje ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, ob upoštevanju posebnih značilnosti sektorja ribištva in ribogojstva, vključno z razdrobljenostjo sektorja, dejstvom, da so ribe skupna dobrina, in velikim obsegom uvoza, za katerega bi morala veljati enaka pravila kot za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva Unije. Zaradi poenostavitve bi bilo treba ustrezne določbe Uredbe Sveta (ES) št. 1184/2006 (5) vstaviti v to uredbo. Uredba (ES) št. 1184/2006 se zato ne bi smela več uporabljati za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva. |
| --- | --- |

(25)

Primerno je določiti pravila o konkurenci, ki veljajo za proizvodnjo in trženje ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, ob upoštevanju posebnih značilnosti sektorja ribištva in ribogojstva, vključno z razdrobljenostjo sektorja, dejstvom, da so ribe skupna dobrina, in velikim obsegom uvoza, za katerega bi morala veljati enaka pravila kot za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva Unije. Zaradi poenostavitve bi bilo treba ustrezne določbe Uredbe Sveta (ES) št. 1184/2006 (5) vstaviti v to uredbo. Uredba (ES) št. 1184/2006 se zato ne bi smela več uporabljati za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva.

| (26) | Izboljšati je treba zbiranje, obdelavo in razširjanje ekonomskih informacij o trgih z ribiškimi proizvodi in proizvodi iz ribogojstva v Uniji. |
| --- | --- |

(26)

Izboljšati je treba zbiranje, obdelavo in razširjanje ekonomskih informacij o trgih z ribiškimi proizvodi in proizvodi iz ribogojstva v Uniji.

| (27) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja določb te uredbe glede rokov in postopkov ter oblike zahtevkov za priznanje organizacij proizvajalcev in medpanožnih organizacij in za preklic takšnega priznanja; oblik, rokov in postopkov držav članic za sporočanje odločitev o podelitvi ali preklicu priznanj; oblike in postopka uradnega obveščanja s strani držav članic glede zavezujočih pravil za proizvajalce ali izvajalce; oblike in strukture načrtov proizvodnje in trženja, ter postopka in rokov za njihovo predložitev in odobritev; oblike, v kateri države članice objavijo sprožitvene cene, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (6). |
| --- | --- |

(27)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja določb te uredbe glede rokov in postopkov ter oblike zahtevkov za priznanje organizacij proizvajalcev in medpanožnih organizacij in za preklic takšnega priznanja; oblik, rokov in postopkov držav članic za sporočanje odločitev o podelitvi ali preklicu priznanj; oblike in postopka uradnega obveščanja s strani držav članic glede zavezujočih pravil za proizvajalce ali izvajalce; oblike in strukture načrtov proizvodnje in trženja, ter postopka in rokov za njihovo predložitev in odobritev; oblike, v kateri države članice objavijo sprožitvene cene, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (6).

| (28) | Uredbo (ES) št. 104/2000 bi bilo treba razveljaviti. Vendar bi se moral člen 4 navedene uredbe zaradi zagotovitve neprekinjene informiranosti potrošnikov uporabljati do 12. decembra 2014. |
| --- | --- |

(28)

Uredbo (ES) št. 104/2000 bi bilo treba razveljaviti. Vendar bi se moral člen 4 navedene uredbe zaradi zagotovitve neprekinjene informiranosti potrošnikov uporabljati do 12. decembra 2014.

| (29) | Ker cilja te uredbe, in sicer vzpostavitve SUT za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva, države članice ne morejo zadovoljivo doseči zaradi skupne narave trga za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva in ker je ta cilj zaradi svojega obsega in učinkov ter potrebe po skupnem ukrepanju lažje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(29)

Ker cilja te uredbe, in sicer vzpostavitve SUT za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva, države članice ne morejo zadovoljivo doseči zaradi skupne narave trga za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva in ker je ta cilj zaradi svojega obsega in učinkov ter potrebe po skupnem ukrepanju lažje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (30) | Uredbi (ES) št. 1184/2006 in (ES) št. 1224/2009 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(30)

Uredbi (ES) št. 1184/2006 in (ES) št. 1224/2009 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet urejanja

1.   Vzpostavi se skupna ureditev trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva (SUT).

2.   SUT zajema naslednje elemente:

| (a) | poklicne organizacije, |
| --- | --- |

(a)

poklicne organizacije,

| (b) | tržne standarde, |
| --- | --- |

(b)

tržne standarde,

| (c) | informacije za potrošnike, |
| --- | --- |

(c)

informacije za potrošnike,

| (d) | pravila o konkurenci in |
| --- | --- |

(d)

pravila o konkurenci in

| (e) | tržne informacije. |
| --- | --- |

(e)

tržne informacije.

3.   SUT v zvezi z zunanjimi vidiki dopolnjujeta Uredba Sveta (EU) št. 1220/2012 (7) ter Uredba (EU) št. 1026/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (8).

4.   Za izvajanje SUT je upravičeno prejemanje finančne pomoči Unije v skladu z bodočim pravnim aktom Unije, ki bo določil pogoje finančne podpore politikam za pomorstvo in ribištvo za obdobje 2014 - 2020.

Člen 2

Področje uporabe

SUT se uporablja za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva, navedene v Prilogi I k tej uredbi, ki se tržijo v Uniji.

Člen 3

Cilji

Cilji SUT so cilji iz člena 35 Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (9).

Člen 4

Načela

SUT vodijo načela dobrega upravljanja, ki so določena v členu 3 Uredbe (EU) št. 1380/2013.

Člen 5

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo opredelitve pojmov iz člena 4 Uredbe (EU) št. 1380/2013 ter opredelitve pojmov iz člena 4 Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 (10), člena 2 Uredbe (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (11), členov 2 in 3 Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (12) ter iz člena 3 Uredbe (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (13). Uporabljajo se tudi naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | "ribiški proizvodi" pomeni vodne organizme, ki so rezultat kakršne koli ribolovne dejavnosti, ali proizvode, ki so pridobljeni iz njih, kot je navedeno v Prilogi I; |
| --- | --- |

(a)

"ribiški proizvodi" pomeni vodne organizme, ki so rezultat kakršne koli ribolovne dejavnosti, ali proizvode, ki so pridobljeni iz njih, kot je navedeno v Prilogi I;

| (b) | "proizvodi iz ribogojstva" pomeni vodne organizme v kateri koli fazi njihovega življenjskega cikla, ki so rezultat kakršne koli dejavnosti ribogojstva, ali proizvode, ki so pridobljeni iz njih, kot je navedeno v Prilogi I; |
| --- | --- |

(b)

"proizvodi iz ribogojstva" pomeni vodne organizme v kateri koli fazi njihovega življenjskega cikla, ki so rezultat kakršne koli dejavnosti ribogojstva, ali proizvode, ki so pridobljeni iz njih, kot je navedeno v Prilogi I;

| (c) | "proizvajalec" pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki uporablja proizvodna sredstva za pridobivanje ribiških proizvodov ali proizvodov iz ribogojstva za dajanje teh proizvodov na trg; |
| --- | --- |

(c)

"proizvajalec" pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki uporablja proizvodna sredstva za pridobivanje ribiških proizvodov ali proizvodov iz ribogojstva za dajanje teh proizvodov na trg;

| (d) | "sektor ribištva in ribogojstva" pomeni gospodarski sektor, ki vključuje vse dejavnosti proizvodnje, predelave in trženja ribiških proizvodov ali proizvodov iz ribogojstva; |
| --- | --- |

(d)

"sektor ribištva in ribogojstva" pomeni gospodarski sektor, ki vključuje vse dejavnosti proizvodnje, predelave in trženja ribiških proizvodov ali proizvodov iz ribogojstva;

| (e) | "omogočanje dostopnosti na trgu" pomeni vsako dobavo ribiškega proizvoda ali proizvoda iz ribogojstva za distribucijo, potrošnjo ali uporabo na trgu Unije v okviru komercialne dejavnosti odplačno ali neodplačno; |
| --- | --- |

(e)

"omogočanje dostopnosti na trgu" pomeni vsako dobavo ribiškega proizvoda ali proizvoda iz ribogojstva za distribucijo, potrošnjo ali uporabo na trgu Unije v okviru komercialne dejavnosti odplačno ali neodplačno;

| (f) | "dajanje na trg" pomeni, da je ribiški proizvod ali proizvod iz ribogojstva prvič dan na trg Unije; |
| --- | --- |

(f)

"dajanje na trg" pomeni, da je ribiški proizvod ali proizvod iz ribogojstva prvič dan na trg Unije;

| (g) | "prodaja na drobno" pomeni ravnanje z živili in/ali predelavo živil in njihovo skladiščenje na kraju prodaje ali dostave končnemu potrošniku, ki vključuje distribucijske službe, preskrbo s pripravljeno hrano, tovarniške menze, obrate javne prehrane v institucijah, restavracije in druge podobne prehrambne storitvene dejavnosti, trgovine, distribucijske centre supermarketov in prodajna mesta v trgovini na veliko; |
| --- | --- |

(g)

"prodaja na drobno" pomeni ravnanje z živili in/ali predelavo živil in njihovo skladiščenje na kraju prodaje ali dostave končnemu potrošniku, ki vključuje distribucijske službe, preskrbo s pripravljeno hrano, tovarniške menze, obrate javne prehrane v institucijah, restavracije in druge podobne prehrambne storitvene dejavnosti, trgovine, distribucijske centre supermarketov in prodajna mesta v trgovini na veliko;

| (h) | "predpakirani ribiški proizvod in proizvod iz ribogojstva" pomeni ribiški proizvod in proizvod iz ribogojstva, ki je "predpakirano živilo", kot je določeno v točki (e) člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1169/2011. |
| --- | --- |

(h)

"predpakirani ribiški proizvod in proizvod iz ribogojstva" pomeni ribiški proizvod in proizvod iz ribogojstva, ki je "predpakirano živilo", kot je določeno v točki (e) člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1169/2011.

POGLAVJE II

POKLICNE ORGANIZACIJE

ODDELEK I

Ustanovitev, cilji in ukrepi

Člen 6

Ustanovitev organizacij proizvajalcev ribiških proizvodov in organizacij proizvajalcev proizvodov iz ribogojstva

1.   Organizacije proizvajalcev ribiških proizvodov in organizacije proizvajalcev proizvodov iz ribogojstva (v nadaljnjem besedilu organizacije proizvajalcev) se lahko ustanovijo na pobudo proizvajalcev ribiških proizvodov oziroma proizvodov iz ribogojstva v eni ali več državah članicah in se priznajo v skladu z oddelkom II.

2.   Pri ustanavljanju organizacij proizvajalcev se po potrebi upošteva poseben položaj malih proizvajalcev.

3.   Organizacija proizvajalcev, ki je reprezentativna za ribiške in ribogojske dejavnosti, se lahko ustanovi kot skupna organizacija proizvajalcev ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva.

Člen 7

Cilji organizacij proizvajalcev

1.   Organizacije proizvajalcev ribiških proizvodov zasledujejo naslednje cilje:

| (a) | spodbujanje donosnih in trajnostnih ribolovnih dejavnosti njihovih članov, ki so v celoti skladne z ohranitveno politiko, kot je določena zlasti v Uredbi (EU) št. 1380/2013 in v okoljski zakonodaji, ob upoštevanju socialne politike in, če zadevna država članica tako določi, sodelovanju pri upravljanju morskih bioloških virov; |
| --- | --- |

(a)

spodbujanje donosnih in trajnostnih ribolovnih dejavnosti njihovih članov, ki so v celoti skladne z ohranitveno politiko, kot je določena zlasti v Uredbi (EU) št. 1380/2013 in v okoljski zakonodaji, ob upoštevanju socialne politike in, če zadevna država članica tako določi, sodelovanju pri upravljanju morskih bioloških virov;

| (b) | čim boljše preprečevanje in zmanjševanje neželenega ulova staležev komercialnih vrst ter po potrebi čim koristnejša uporaba takšnega ulova, ne da bi se ustvaril trg za ulov rib, manjših od najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013; |
| --- | --- |

(b)

čim boljše preprečevanje in zmanjševanje neželenega ulova staležev komercialnih vrst ter po potrebi čim koristnejša uporaba takšnega ulova, ne da bi se ustvaril trg za ulov rib, manjših od najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013;

| (c) | prispevanje k sledljivosti ribiških proizvodov ter dostopu potrošnikov do jasnih in razumljivih informacij; |
| --- | --- |

(c)

prispevanje k sledljivosti ribiških proizvodov ter dostopu potrošnikov do jasnih in razumljivih informacij;

| (d) | prispevanje k odpravljanju nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova. |
| --- | --- |

(d)

prispevanje k odpravljanju nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova.

2.   Organizacije proizvajalcev proizvodov iz ribogojstva zasledujejo naslednje cilje:

| (a) | spodbujanje trajnostnih dejavnosti ribogojstva pri svojih članih, in sicer z zagotavljanjem možnosti za njihov razvoj ob celovitem upoštevanju zlasti Uredbe (EU) št. 1380/2013 in okoljske zakonodaje ter socialne politike; |
| --- | --- |

(a)

spodbujanje trajnostnih dejavnosti ribogojstva pri svojih članih, in sicer z zagotavljanjem možnosti za njihov razvoj ob celovitem upoštevanju zlasti Uredbe (EU) št. 1380/2013 in okoljske zakonodaje ter socialne politike;

| (b) | zagotavljanje, da so dejavnosti njihovih članov skladne s nacionalnimi strateškimi načrti iz člena 34 Uredbe (EU) št. 1380/2013; |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanje, da so dejavnosti njihovih članov skladne s nacionalnimi strateškimi načrti iz člena 34 Uredbe (EU) št. 1380/2013;

| (c) | prizadevanje za zagotovitev, da ribja krma za ribogojstvo izvira iz trajnostno upravljanega ribištva. |
| --- | --- |

(c)

prizadevanje za zagotovitev, da ribja krma za ribogojstvo izvira iz trajnostno upravljanega ribištva.

3.   Poleg ciljev iz odstavkov 1 in 2 organizacije zasledujejo dva ali več naslednjih ciljev:

| (a) | izboljšanje pogojev za dajanje ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva svojih članov na trg; |
| --- | --- |

(a)

izboljšanje pogojev za dajanje ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva svojih članov na trg;

| (b) | povečanje gospodarskih dobičkov; |
| --- | --- |

(b)

povečanje gospodarskih dobičkov;

| (c) | stabilizacija trgov; |
| --- | --- |

(c)

stabilizacija trgov;

| (d) | prispevanje k preskrbi s hrano in spodbujanje izpolnjevanja visokih meril o kakovosti in varnosti hrane ter hkrati k zaposlovanju na obalnih in podeželskih območjih; |
| --- | --- |

(d)

prispevanje k preskrbi s hrano in spodbujanje izpolnjevanja visokih meril o kakovosti in varnosti hrane ter hkrati k zaposlovanju na obalnih in podeželskih območjih;

| (e) | zmanjševanje vpliva ribolova na okolje, vključno z ukrepi za izboljšanje selektivnosti ribolovnega orodja. |
| --- | --- |

(e)

zmanjševanje vpliva ribolova na okolje, vključno z ukrepi za izboljšanje selektivnosti ribolovnega orodja.

4.   Organizacije proizvajalcev lahko zasledujejo druge, dopolnilne cilje.

Člen 8

Ukrepi, ki jih lahko uporabljajo organizacije proizvajalcev

1.   Organizacije proizvajalcev lahko za dosego ciljev iz člena 7 med drugim uporabijo naslednje ukrepe:

| (a) | prilagoditev proizvodnje tržnim zahtevam; |
| --- | --- |

(a)

prilagoditev proizvodnje tržnim zahtevam;

| (b) | usmerjanje oskrbe s proizvodi svojih članov in trženje teh proizvodov; |
| --- | --- |

(b)

usmerjanje oskrbe s proizvodi svojih članov in trženje teh proizvodov;

| (c) | nediskriminatorno spodbujanje uvajanja ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva njihovih članov iz Unije, npr. s certificiranjem, predvsem preko označbe porekla, žigov kakovosti, geografskih označb, zajamčenih tradicionalnih posebnosti in prednosti v smislu trajnosti; |
| --- | --- |

(c)

nediskriminatorno spodbujanje uvajanja ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva njihovih članov iz Unije, npr. s certificiranjem, predvsem preko označbe porekla, žigov kakovosti, geografskih označb, zajamčenih tradicionalnih posebnosti in prednosti v smislu trajnosti;

| (d) | nadzor za zagotovljanje skladnosti dejavnosti njihovih članov s pravili, ki jih je uvedla zadevna organizacija proizvajalcev, in sprejemanje ukrepov za navedeno zagotovljanje; |
| --- | --- |

(d)

nadzor za zagotovljanje skladnosti dejavnosti njihovih članov s pravili, ki jih je uvedla zadevna organizacija proizvajalcev, in sprejemanje ukrepov za navedeno zagotovljanje;

| (e) | promocija programov poklicnega usposabljanja in sodelovanja za spodbujanje mladih, naj vstopijo v ribiški sektor; |
| --- | --- |

(e)

promocija programov poklicnega usposabljanja in sodelovanja za spodbujanje mladih, naj vstopijo v ribiški sektor;

| (f) | zmanjševanje vpliva ribolova na okolje, vključno z ukrepi za izboljšanje selektivnosti ribolovnega orodja; |
| --- | --- |

(f)

zmanjševanje vpliva ribolova na okolje, vključno z ukrepi za izboljšanje selektivnosti ribolovnega orodja;

| (g) | spodbujanje uporabe informacijske in komunikacijske tehnologije za izboljšanje trženja in cen; |
| --- | --- |

(g)

spodbujanje uporabe informacijske in komunikacijske tehnologije za izboljšanje trženja in cen;

| (h) | izboljšanje dostopa potrošnikov do informacij o ribiških proizvodih in proizvodih iz ribogojstva. |
| --- | --- |

(h)

izboljšanje dostopa potrošnikov do informacij o ribiških proizvodih in proizvodih iz ribogojstva.

2.   Organizacije proizvajalcev ribiških proizvodov lahko uporabljajo tudi naslednje ukrepe:

| (a) | skupno načrtovanje in upravljanje ribolovnih dejavnosti svojih članov, in sicer ob upoštevanju ureditev upravljanja morskih bioloških virov v posamezni državi članici, vključno z razvojem in izvajanjem ukrepov za izboljšanje selektivnosti ribolovnih dejavnosti ter svetovanjem pristojnim organom; |
| --- | --- |

(a)

skupno načrtovanje in upravljanje ribolovnih dejavnosti svojih članov, in sicer ob upoštevanju ureditev upravljanja morskih bioloških virov v posamezni državi članici, vključno z razvojem in izvajanjem ukrepov za izboljšanje selektivnosti ribolovnih dejavnosti ter svetovanjem pristojnim organom;

| (b) | preprečevanje in čim večje zmanjšanje neželenega ulova z vključitvijo v razvoj in uporabo tehničnih ukrepov ter čim učinkovitejša uporaba neželenega ulova staležev komercialnih vrst rib, ne da bi se ustvaril trg za ulov rib, manjših od najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, v skladu s členom 15(11) Uredbe (EU) št. 1380/2013 in členom 34(2) te uredbe, kot je ustrezno; |
| --- | --- |

(b)

preprečevanje in čim večje zmanjšanje neželenega ulova z vključitvijo v razvoj in uporabo tehničnih ukrepov ter čim učinkovitejša uporaba neželenega ulova staležev komercialnih vrst rib, ne da bi se ustvaril trg za ulov rib, manjših od najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, v skladu s členom 15(11) Uredbe (EU) št. 1380/2013 in členom 34(2) te uredbe, kot je ustrezno;

| (c) | upravljanje začasnega skladišča za ribiške proizvode v skladu s členoma 30 in 31 te uredbe. |
| --- | --- |

(c)

upravljanje začasnega skladišča za ribiške proizvode v skladu s členoma 30 in 31 te uredbe.

3.   Organizacije proizvajalcev proizvodov iz ribogojstva lahko uporabljajo tudi naslednje ukrepe:

| (a) | spodbujanje dejavnosti trajnostnega ribogojstva, zlasti v zvezi z varstvom okolja ter zdravjem in dobrim počutjem živali; |
| --- | --- |

(a)

spodbujanje dejavnosti trajnostnega ribogojstva, zlasti v zvezi z varstvom okolja ter zdravjem in dobrim počutjem živali;

| (b) | zbiranje informacij o trženih proizvodih, vključno z ekonomskimi informacijami o prvi prodaji, in o predvidevanjih glede proizvodnje; |
| --- | --- |

(b)

zbiranje informacij o trženih proizvodih, vključno z ekonomskimi informacijami o prvi prodaji, in o predvidevanjih glede proizvodnje;

| (c) | zbiranje okoljskih informacij; |
| --- | --- |

(c)

zbiranje okoljskih informacij;

| (d) | načrtovanje upravljanja ribogojnih dejavnosti svojih članov; |
| --- | --- |

(d)

načrtovanje upravljanja ribogojnih dejavnosti svojih članov;

| (e) | podpiranje programov za strokovnjake za promocijo trajnostnih proizvodov iz ribogojstva. |
| --- | --- |

(e)

podpiranje programov za strokovnjake za promocijo trajnostnih proizvodov iz ribogojstva.

Člen 9

Ustanovitev združenj organizacij proizvajalcev

1.   Združenje organizacij proizvajalcev se lahko ustanovi na pobudo organizacij proizvajalcev, priznanih v eni ali več državah članicah.

2.   Določbe te uredbe, ki veljajo za organizacije proizvajalcev, se uporabljajo tudi za združenja organizacij proizvajalcev, razen če je navedeno drugače.

Cilji 10

Cilji združenj organizacij proizvajalcev

1.   Združenja organizacij proizvajalcev zasledujejo naslednje cilje:

| (a) | učinkovitejše in trajnostnejše uresničevanje ciljev organizacije proizvajalcev, ki so članice, iz člena 7; |
| --- | --- |

(a)

učinkovitejše in trajnostnejše uresničevanje ciljev organizacije proizvajalcev, ki so članice, iz člena 7;

| (b) | usklajevanje in razvoj dejavnosti skupnega interesa za organizacije proizvajalcev, ki so članice. |
| --- | --- |

(b)

usklajevanje in razvoj dejavnosti skupnega interesa za organizacije proizvajalcev, ki so članice.

2.   Združenja organizacij proizvajalcev so upravičena do finančne pomoči v skladu z bodočim pravnim aktom Unije, ki bo določil pogoje finančne podpore politikam za pomorstvo in ribištvo za obdobje 2014 - 2020.

Člen 11

Ustanovitev medpanožnih organizacij

Medpanožne organizacije se lahko ustanovijo na pobudo gospodarskih subjektov na področju proizvodnje ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva v eni ali več državah članicah in se priznajo v skladu z oddelkom II.

Člen 12

Cilji medpanožnih organizacij

Medpanožne organizacije izboljšujejo usklajevanje dostopnosti ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva na trgu Unije ter pogoje za njihovo dostopnost na trgu.

Člen 13

Ukrepi, ki jih lahko uporabljajo medpanožne organizacije

Medpanožne organizacije lahko za doseganje ciljev iz člena 12 uporabljajo naslednje ukrepe:

| (a) | priprava standardnih pogodb v skladu z zakonodajo Unije; |
| --- | --- |

(a)

priprava standardnih pogodb v skladu z zakonodajo Unije;

| (b) | promocija ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva Unije na nediskriminatoren način, npr. s certificiranjem, predvsem preko označb porekla, žigov kakovosti, geografskih označb, zajamčenih tradicionalnih posebnosti in prednosti v smislu trajnosti; |
| --- | --- |

(b)

promocija ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva Unije na nediskriminatoren način, npr. s certificiranjem, predvsem preko označb porekla, žigov kakovosti, geografskih označb, zajamčenih tradicionalnih posebnosti in prednosti v smislu trajnosti;

| (c) | določitev pravil o proizvodnji in trženju ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, ki so strožja od pravil iz zakonodaje Unije ali nacionalne zakonodaje; |
| --- | --- |

(c)

določitev pravil o proizvodnji in trženju ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, ki so strožja od pravil iz zakonodaje Unije ali nacionalne zakonodaje;

| (d) | izboljševanje kakovosti, poznavanja in preglednosti proizvodnje in trga, pa tudi izvajanje dejavnosti strokovnega in poklicnega usposabljanja, na primer glede vprašanj kakovosti in sledljivosti ter varnosti hrane, da bi se spodbudilo raziskovalne pobude; |
| --- | --- |

(d)

izboljševanje kakovosti, poznavanja in preglednosti proizvodnje in trga, pa tudi izvajanje dejavnosti strokovnega in poklicnega usposabljanja, na primer glede vprašanj kakovosti in sledljivosti ter varnosti hrane, da bi se spodbudilo raziskovalne pobude;

| (e) | opravljanje raziskovalnega dela in tržnih raziskav ter razvijanje tehnik za čim boljše delovanje trga, vključno z uporabo informacijskih in komunikacijskih tehnologij, ter zbiranje socialno-ekonomskih podatkov; |
| --- | --- |

(e)

opravljanje raziskovalnega dela in tržnih raziskav ter razvijanje tehnik za čim boljše delovanje trga, vključno z uporabo informacijskih in komunikacijskih tehnologij, ter zbiranje socialno-ekonomskih podatkov;

| (f) | predložitev informacij in izvajanje raziskav, potrebnih za zagotovitev trajnostne oskrbe, tako da količina, kakovost in cena ustreza tržnim zahtevam in pričakovanjem potrošnikov; |
| --- | --- |

(f)

predložitev informacij in izvajanje raziskav, potrebnih za zagotovitev trajnostne oskrbe, tako da količina, kakovost in cena ustreza tržnim zahtevam in pričakovanjem potrošnikov;

| (g) | promocija vrst iz ribjih staležev, ki se trajnostno izkoriščajo, imajo veliko hranilno vrednost in se ne uživajo pogosto, pri potrošnikih; |
| --- | --- |

(g)

promocija vrst iz ribjih staležev, ki se trajnostno izkoriščajo, imajo veliko hranilno vrednost in se ne uživajo pogosto, pri potrošnikih;

| (h) | nadzor skladnosti dejavnosti svojih članov s pravili, ki jih je uvedla zadevna medpanožna organizacija, in sprejemanje ukrepov za takšno skladnost. |
| --- | --- |

(h)

nadzor skladnosti dejavnosti svojih članov s pravili, ki jih je uvedla zadevna medpanožna organizacija, in sprejemanje ukrepov za takšno skladnost.

ODDELEK II

Priznavanje

Člen 14

Priznavanje organizacij proizvajalcev

1.   Države članice lahko kot organizacije proizvajalcev priznajo vse skupine, ustanovljene na pobudo proizvajalcev ribiških proizvodov ali proizvodov iz ribogojstva, ki zaprosijo za takšno priznanje, pod pogojem, da:

| (a) | upoštevajo načela iz člena 17 in pravila, sprejeta za njihovo izvajanje; |
| --- | --- |

(a)

upoštevajo načela iz člena 17 in pravila, sprejeta za njihovo izvajanje;

| (b) | so na ozemlju zadevne države članice ali njegovem delu dovolj gospodarsko aktivne, zlasti kar zadeva število članov ali obseg tržljive proizvodnje; |
| --- | --- |

(b)

so na ozemlju zadevne države članice ali njegovem delu dovolj gospodarsko aktivne, zlasti kar zadeva število članov ali obseg tržljive proizvodnje;

| (c) | imajo pravno osebnost v skladu z nacionalnim pravom zadevne države članice ter so ustanovljene in imajo uradni sedež na njenem ozemlju; |
| --- | --- |

(c)

imajo pravno osebnost v skladu z nacionalnim pravom zadevne države članice ter so ustanovljene in imajo uradni sedež na njenem ozemlju;

| (d) | lahko dosegajo cilje iz člena 7; |
| --- | --- |

(d)

lahko dosegajo cilje iz člena 7;

| (e) | spoštujejo pravila o konkurenci iz poglavja V; |
| --- | --- |

(e)

spoštujejo pravila o konkurenci iz poglavja V;

| (f) | ne zlorabljajo prevladujočega položaja na zadevnem trgu; in |
| --- | --- |

(f)

ne zlorabljajo prevladujočega položaja na zadevnem trgu; in

| (g) | zagotavljajo ustrezne informacije o svojem članstvu, upravljanju in virih financiranja. |
| --- | --- |

(g)

zagotavljajo ustrezne informacije o svojem članstvu, upravljanju in virih financiranja.

2.   Organizacije proizvajalcev, ki so bile priznane pred 29. december 2013, se za namene te uredbe štejejo kot organizacije proizvajalcev, pri čemer so zanje njene določbe zavezujoče.

Člen 15

Finančna pomoč za organizacije proizvajalcev ali združenja organizacij proizvajalcev

Za ukrepe za trženje ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, katerih cilj je ustanovitev ali preoblikovanje organizacij proizvajalcev ali združenj organizacij proizvajalcev, se lahko zagotovi finančna pomoč v skladu z bodočim pravnim aktom Unije, ki bo določil pogoje finančne podpore politikam za pomorstvo in ribištvo za obdobje 2014 - 2020.

Člen 16

Priznavanje medpanožnih organizacij

1.   Države članice lahko kot medpanožne organizacije priznajo skupine gospodarskih subjektov, ustanovljene na njihovem ozemlju, ki zaprosijo za takšno priznanje, pod pogojem, da:

| (a) | upoštevajo načela iz člena 17 in pravila, sprejeta za njihovo izvajanje; |
| --- | --- |

(a)

upoštevajo načela iz člena 17 in pravila, sprejeta za njihovo izvajanje;

| (b) | predstavljajo bistveni delež dejavnosti proizvodnje ter bodisi dejavnosti predelave bodisi trženja oziroma obeh teh dejavnosti, ki zadevajo ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva ali izdelke iz ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva; |
| --- | --- |

(b)

predstavljajo bistveni delež dejavnosti proizvodnje ter bodisi dejavnosti predelave bodisi trženja oziroma obeh teh dejavnosti, ki zadevajo ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva ali izdelke iz ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva;

| (c) | se same ne ukvarjajo s proizvodnjo, predelavo ali trženjem ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva ali izdelkov iz ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva; |
| --- | --- |

(c)

se same ne ukvarjajo s proizvodnjo, predelavo ali trženjem ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva ali izdelkov iz ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva;

| (d) | imajo pravno osebnost v skladu z nacionalnim pravom države članice, so ustanovljene in imajo uradni sedež na njenem ozemlju; |
| --- | --- |

(d)

imajo pravno osebnost v skladu z nacionalnim pravom države članice, so ustanovljene in imajo uradni sedež na njenem ozemlju;

| (e) | so sposobne prispevati k doseganju ciljev iz člena 12; |
| --- | --- |

(e)

so sposobne prispevati k doseganju ciljev iz člena 12;

| (f) | upoštevajo interese potrošnikov; |
| --- | --- |

(f)

upoštevajo interese potrošnikov;

| (g) | ne ovirajo pravilnega delovanja SUT in |
| --- | --- |

(g)

ne ovirajo pravilnega delovanja SUT in

| (h) | spoštujejo veljavna pravila o konkurenci iz poglavja V. |
| --- | --- |

(h)

spoštujejo veljavna pravila o konkurenci iz poglavja V.

2.   Organizacije, ustanovljene pred 29. december 2013, se lahko za namene te uredbe priznajo kot medpanožne organizacije, če se zadevna država članica strinja, da upoštevajo določbe iz te uredbe v zvezi z medpanožnimi organizacijami.

3.   Medpanožne organizacije, ki so bile priznane pred 29. december 2013, se za namene te uredbe štejejo kot priznane medpanožne organizacije, pri čemer so zanje njene določbe zavezujoče.

Člen 17

Notranje delovanje organizacij proizvajalcev in medpanožnih organizacij

Notranje delovanje organizacij proizvajalcev in medpanožnih organizacij iz členov 14 in 16 temelji na naslednjih načelih:

| (a) | njihovi člani izpolnjujejo pravila, ki jih je sprejela organizacija glede izkoriščanja, proizvodnje in trženja v ribiškem sektorju; |
| --- | --- |

(a)

njihovi člani izpolnjujejo pravila, ki jih je sprejela organizacija glede izkoriščanja, proizvodnje in trženja v ribiškem sektorju;

| (b) | med člani ni diskriminacije, zlasti na podlagi državljanstva ali sedeža; |
| --- | --- |

(b)

med člani ni diskriminacije, zlasti na podlagi državljanstva ali sedeža;

| (c) | pobiranje finančnih prispevkov članov za financiranje organizacije; |
| --- | --- |

(c)

pobiranje finančnih prispevkov članov za financiranje organizacije;

| (d) | demokratično delovanje, ki članom omogoča nadzor nad organizacijo in njenimi odločitvami; |
| --- | --- |

(d)

demokratično delovanje, ki članom omogoča nadzor nad organizacijo in njenimi odločitvami;

| (e) | naložitev učinkovitih, odvračilnih in sorazmernih kazni za kršitve obveznosti iz notranjih pravil zadevne organizacije, zlasti v primeru neplačevanja finančnih prispevkov; |
| --- | --- |

(e)

naložitev učinkovitih, odvračilnih in sorazmernih kazni za kršitve obveznosti iz notranjih pravil zadevne organizacije, zlasti v primeru neplačevanja finančnih prispevkov;

| (f) | opredelitev pravil o pristopu novih članov in o preklicu članstva; |
| --- | --- |

(f)

opredelitev pravil o pristopu novih članov in o preklicu članstva;

| (g) | določitev računovodskih in proračunskih pravil, potrebnih za upravljanje organizacije. |
| --- | --- |

(g)

določitev računovodskih in proračunskih pravil, potrebnih za upravljanje organizacije.

Člen 18

Pregledi in preklici priznanja s strani držav članic

1.   Države članice opravljajo redne preglede, da preverijo, da organizacije proizvajalcev in medpanožne organizacije izpolnjujejo pogoje za priznanje iz členov 14 oziroma 16. Ob ugotovljenem neizpolnjevanju obveznosti se lahko priznanje prekliče.

2.   Država članica, kjer ima uradni sedež organizacija proizvajalcev ali medpanožna organizacija s člani iz različnih držav članic ali pa združenje organizacij proizvajalcev, priznanih v različnih državah članicah, v sodelovanju z drugimi zadevnimi državami članicami vzpostavi upravno sodelovanje, potrebno za opravljanje pregledov dejavnosti zadevne organizacije ali združenja.

Člen 19

Dodelitev ribolovnih možnosti

Organizacija proizvajalcev, katere člani so državljani različnih držav članic, ali združenje organizacij proizvajalcev, priznanih v različnih državah članicah, pri opravljanju svojih nalog upošteva določbe, ki urejajo dodelitev ribolovnih možnosti med države članice v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1380/2013.

Člen 20

Pregledi s strani Komisije

1.   Da se zagotovi izpolnjevanje pogojev za priznanje organizacij proizvajalcev ali medpanožnih organizacij iz členov 14 oziroma 16, lahko Komisija opravlja preglede in po potrebi od držav članic zahteva, da prekličejo priznanje organizacij proizvajalcev ali medpanožnih organizacij.

2.   Države članice Komisijo po elektronski poti obvestijo o vseh odločitvah glede podelitve ali preklica priznanja. Komisija vse takšne informacije javno objavi.

Člen 21

Izvedbeni akti

1.   Komisija sprejme izvedbene akte v zvezi z:

| (a) | roki in postopki ter obliko zahtevka za priznanje organizacij proizvajalcev in medpanožnih organizacij v skladu s členoma 14 oziroma 16 ali za preklic takšnega priznanja v skladu s členom 18; |
| --- | --- |

(a)

roki in postopki ter obliko zahtevka za priznanje organizacij proizvajalcev in medpanožnih organizacij v skladu s členoma 14 oziroma 16 ali za preklic takšnega priznanja v skladu s členom 18;

| (b) | obliko, roki in postopki, ki jih morajo države članice upoštevati pri obveščanju Komisije o vseh odločitvah glede podelitve ali preklica priznanja v skladu s členom 20(2). |
| --- | --- |

(b)

obliko, roki in postopki, ki jih morajo države članice upoštevati pri obveščanju Komisije o vseh odločitvah glede podelitve ali preklica priznanja v skladu s členom 20(2).

Izvedbeni akti, sprejeti na podlagi točke (a), se po potrebi prilagodijo posebnim značilnostim ribištva in ribogojstva majhnega obsega.

2.   Izvedbeni akti iz odstavka 1 se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 43(2).

ODDELEK III

Razširitev pravil

Člen 22

Razširitev pravil organizacij proizvajalcev

1.   Država članica lahko določi, da so pravila, ki jih je določila v dogovoru z organizacijo proizvajalcev, zavezujoča za proizvajalce, ki niso člani organizacije in tržijo katere koli proizvode na območju, na katerem je organizacija proizvajalcev reprezentativna, pod pogojem, da:

| (a) | je organizacija proizvajalcev ustanovljena najmanj leto dni in šteje za reprezentativno za proizvodnjo in trženje, vključno po potrebi z dejavnostmi manjšega obsega in obrtniškimi dejavnostmi, v eni državi članici ter pristojnim nacionalnim organom predloži vlogo; |
| --- | --- |

(a)

je organizacija proizvajalcev ustanovljena najmanj leto dni in šteje za reprezentativno za proizvodnjo in trženje, vključno po potrebi z dejavnostmi manjšega obsega in obrtniškimi dejavnostmi, v eni državi članici ter pristojnim nacionalnim organom predloži vlogo;

| (b) | pravila, ki naj bi se razširila, zadevajo katere koli od ukrepov za organizacije proizvajalcev iz točk (a), (b) in (c) člena 8(1), točk (a) in (b) člena 8(2) in točk (a) do (e) člena 8(3); |
| --- | --- |

(b)

pravila, ki naj bi se razširila, zadevajo katere koli od ukrepov za organizacije proizvajalcev iz točk (a), (b) in (c) člena 8(1), točk (a) in (b) člena 8(2) in točk (a) do (e) člena 8(3);

| (c) | se upoštevajo pravila o konkurenci iz poglavja V. |
| --- | --- |

(c)

se upoštevajo pravila o konkurenci iz poglavja V.

2.   Za namene točke (a) odstavka 1 se organizacija proizvajalcev ribiških proizvodov šteje za reprezentativno, če predstavlja vsaj 55 % trženih količin zadevnega proizvoda v predhodnem letu na območju, za katero se predlaga razširitev pravil.

3.   Za namene točke (a) odstavka 1 se organizacija proizvajalcev proizvodov iz ribogojstva šteje za reprezentativno, če predstavlja vsaj 40 % trženih količin zadevnega proizvoda v predhodnem letu na območju, za katero se predlaga razširitev pravil.

4.   Pravila, ki se razširijo na nečlane, se uporabljajo v obdobju od 60 dni do 12 mesecev.

Člen 23

Razširitev pravil medpanožnih organizacij

1.   Država članica lahko določi, da so nekateri sporazumi, sklepi ali usklajena ravnanja, ki so dogovorjeni znotraj medpanožne organizacije, zavezujoči na določenem območju ali območjih za druge gospodarske subjekte, ki niso člani organizacije, pod pogojem, da:

| (a) | medpanožna organizacija zajema vsaj 65 % vsake od vsaj dveh od naslednjih dejavnosti: proizvodnja, predelava ali trženje zadevnega proizvoda v predhodnem letu na zadevnem območju ali zadevnih območjih države članice, ter pristojnim nacionalnim organom predloži vlogo in |
| --- | --- |

(a)

medpanožna organizacija zajema vsaj 65 % vsake od vsaj dveh od naslednjih dejavnosti: proizvodnja, predelava ali trženje zadevnega proizvoda v predhodnem letu na zadevnem območju ali zadevnih območjih države članice, ter pristojnim nacionalnim organom predloži vlogo in

| (b) | pravila, ki naj bi se razširila na druge gospodarske subjekte, zadevajo katere koli od ukrepov za medpanožne organizacije iz točk (a) do (g) člena 13 ter ne povzročajo škode drugim gospodarskim subjektom v zadevni državi članici ali Uniji. |
| --- | --- |

(b)

pravila, ki naj bi se razširila na druge gospodarske subjekte, zadevajo katere koli od ukrepov za medpanožne organizacije iz točk (a) do (g) člena 13 ter ne povzročajo škode drugim gospodarskim subjektom v zadevni državi članici ali Uniji.

2.   Brez poseganja v člen 25(4) je razširitev pravil lahko zavezujoča največ tri leta.

Člen 24

Odgovornost

Kadar se pravila v skladu s členoma 22 in 23 razširijo na nečlane, lahko zadevna država članica odloči, da morajo ti organizaciji proizvajalcev ali medpanožni organizaciji povrniti vse stroške ali del stroškov, ki so jih člani imeli zaradi uporabe pravil, ki so se razširila na nečlanice.

Člen 25

Odobritev s strani Komisije

1.   Države članice Komisijo uradno obvestijo o pravilih, ki bodo v skladu s členoma 22 in 23 zavezujoča za vse proizvajalce ali gospodarske subjekte na določenem območju ali območjih.

2.   Komisija sprejme sklep o odobritvi razširitve pravil iz odstavka 1, pod pogojem, da:

| (a) | so upoštevane določbe členov 22 oziroma 23; |
| --- | --- |

(a)

so upoštevane določbe členov 22 oziroma 23;

| (b) | so upoštevana pravila o konkurenci iz poglavja V; |
| --- | --- |

(b)

so upoštevana pravila o konkurenci iz poglavja V;

| (c) | razširitev ne ogroža proste trgovine in |
| --- | --- |

(c)

razširitev ne ogroža proste trgovine in

| (d) | doseganje ciljev iz člena 39 Pogodbe ni ogroženo. |
| --- | --- |

(d)

doseganje ciljev iz člena 39 Pogodbe ni ogroženo.

3.   Komisija v enem mesecu od prejema uradnega obvestila sprejme sklep o odobritvi ali zavrnitvi odobritve razširitve pravil in o tem obvesti države članice. Če Komisija v enem mesecu od prejema uradnega obvestila ne sprejme sklepa, se šteje, da je Komisija razširitev pravil odobrila.

4.   Dovoljena razširitev pravil se lahko uporablja še po preteku začetnega časovnega obdobja, tudi s tiho privolitvijo in brez izrecnega podaljšanja dovoljenja, če zadevna država članica vsaj mesec dni pred iztekom takega začetnega obdobja Komisijo uradno obvesti o dodatnem obdobju uporabe in Komisija tako nadaljnjo uporabo dovoli ali pa ji v roku enega meseca od prejema navedenega uradnega obvestila ne nasprotuje.

Člen 26

Preklic odobritve

Komisija lahko opravlja preglede in prekliče odobritev razširitve pravil, če ugotovi, da katera koli od zahtev za odobritev ni izpolnjena. Komisija o takem preklicu uradno obvesti države članice.

Člen 27

Izvedbeni akti

Komisija sprejme izvedbene akte v zvezi z obliko in postopkom uradnega obveščanja iz člena 25(1). Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 43(2).

ODDELEK IV

Načrtovanje proizvodnje in trženja

Člen 28

Načrt proizvodnje in trženja

1.   Vsaka organizacija proizvajalcev svojim pristojnim nacionalnim organom v odobritev predloži načrt proizvodnje in trženja vsaj za najpomembnejše vrste, ki jih trži. Namen takih načrtov proizvodnje in trženja je doseganje ciljev iz členov 3 in 7.

2.   Načrt proizvodnje in trženja zajema:

| (a) | načrt proizvodnje za ujete ali gojene vrste; |
| --- | --- |

(a)

načrt proizvodnje za ujete ali gojene vrste;

| (b) | strategijo trženja, da bi kakovost, količina in predstavitev ponudbe ustrezale zahtevam trga; |
| --- | --- |

(b)

strategijo trženja, da bi kakovost, količina in predstavitev ponudbe ustrezale zahtevam trga;

| (c) | ukrepe, ki jih sprejme organizacija proizvajalcev, da bi prispevala k doseganju ciljev iz člena 7; |
| --- | --- |

(c)

ukrepe, ki jih sprejme organizacija proizvajalcev, da bi prispevala k doseganju ciljev iz člena 7;

| (d) | posebne predhodne ukrepe za uravnavanje ponudbe vrst, ki so med letom običajno težavne z vidika trženja; |
| --- | --- |

(d)

posebne predhodne ukrepe za uravnavanje ponudbe vrst, ki so med letom običajno težavne z vidika trženja;

| (e) | kazni za člane, ki kršijo sklepe, sprejete za izvajanje zadevnega načrta. |
| --- | --- |

(e)

kazni za člane, ki kršijo sklepe, sprejete za izvajanje zadevnega načrta.

3.   Načrt proizvodnje in trženja odobrijo pristojni nacionalni organi. Ko je načrt odobren, ga organizacija proizvajalcev začne takoj izvajati.

4.   Organizacije proizvajalcev lahko načrt proizvodnje in trženja spremenijo, in ga v tem primeru predložijo v odobritev pristojnim nacionalnim organom.

5.   Organizacija proizvajalcev pripravi letno poročilo o svojih dejavnostih na podlagi načrta proizvodnje in trženja ter ga predloži v odobritev pristojnim nacionalnim organom.

6.   Organizacije proizvajalcev lahko prejmejo finančno pomoč za pripravo in izvajanje načrtov proizvodnje in trženja v skladu z bodočim pravnim aktom Unije, ki bo določil pogoje finančne podpore politikam za pomorstvo in ribištvo za obdobje 2014 - 2020.

7.   Države članice opravijo preglede za zagotovitev, da vsaka organizacija proizvajalcev izpolnjuje obveznosti, določene v tem členu. Ob ugotovljenem neizpolnjevanju obveznosti se lahko priznanje prekliče.

Člen 29

Izvedbeni akti

1.   Komisija sprejme izvedbene akte v zvezi z:

| (a) | obliko in strukturo načrta proizvodnje in trženja iz člena 28; |
| --- | --- |

(a)

obliko in strukturo načrta proizvodnje in trženja iz člena 28;

| (b) | postopki in roki za predložitev načrtov proizvodnje in trženja iz člena 28 s strani organizacij proizvajalcev ter za njegovo odobritev s strani držav članic. |
| --- | --- |

(b)

postopki in roki za predložitev načrtov proizvodnje in trženja iz člena 28 s strani organizacij proizvajalcev ter za njegovo odobritev s strani držav članic.

2.   Izvedbeni akti iz odstavka 1 se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 43(2).

ODDELEK V

Stabilizacija trgov

Člen 30

Mehanizem skladiščenja

Organizacije proizvajalcev ribiških proizvodov lahko prejmejo finančno pomoč za skladiščenje ribiških proizvodov iz Priloge II, pod pogojem, da:

| (a) | so izpolnjeni pogoji za pomoč za skladiščenje iz bodočega pravnega akta Unije, ki bo določil pogoje finančne podpore politikam za pomorstvo in ribištvo za obdobje 2014 - 2020; |
| --- | --- |

(a)

so izpolnjeni pogoji za pomoč za skladiščenje iz bodočega pravnega akta Unije, ki bo določil pogoje finančne podpore politikam za pomorstvo in ribištvo za obdobje 2014 - 2020;

| (b) | so organizacije proizvajalcev za ribištvo proizvode dale na trg in zanje ni bilo kupca, ki bi jih kupil po sprožitveni ceni iz člena 31; |
| --- | --- |

(b)

so organizacije proizvajalcev za ribištvo proizvode dale na trg in zanje ni bilo kupca, ki bi jih kupil po sprožitveni ceni iz člena 31;

| (c) | so proizvodi skladni s skupnimi tržnimi standardi, določenimi v skladu s členom 33, in primerne kakovosti za prehrano ljudi; |
| --- | --- |

(c)

so proizvodi skladni s skupnimi tržnimi standardi, določenimi v skladu s členom 33, in primerne kakovosti za prehrano ljudi;

| (d) | so proizvodi stabilizirani ali predelani in skladiščeni v bazenih ali kletkah, z zamrzovanjem na krovu plovil ali v kopenskih obratih, soljenjem, sušenjem, mariniranjem ali po potrebi prekuhavanjem in pasterizacijo, ne glede na to, ali so filetirani, razkosani ali se jim je po potrebi odstranila glava; |
| --- | --- |

(d)

so proizvodi stabilizirani ali predelani in skladiščeni v bazenih ali kletkah, z zamrzovanjem na krovu plovil ali v kopenskih obratih, soljenjem, sušenjem, mariniranjem ali po potrebi prekuhavanjem in pasterizacijo, ne glede na to, ali so filetirani, razkosani ali se jim je po potrebi odstranila glava;

| (e) | so proizvodi iz skladišč pozneje ponovno dani na trg za prehrano ljudi; |
| --- | --- |

(e)

so proizvodi iz skladišč pozneje ponovno dani na trg za prehrano ljudi;

| (f) | se proizvodi skladiščijo najmanj pet let. |
| --- | --- |

(f)

se proizvodi skladiščijo najmanj pet let.

Člen 31

Cene za sprožitev mehanizma skladiščenja

1.   Vsaka organizacija proizvajalcev za ribištvo lahko pred začetkom vsakega leta za ribiške proizvode iz Priloge II sama predlaga ceno za sprožitev mehanizma skladiščenja iz člena 30.

2.   Sprožitvena cena ne presega 80 % tehtane povprečne cene, zabeležene za zadevni proizvod na območju dejavnosti zadevne organizacije proizvajalcev v treh letih neposredno pred letom, za katero se določa sprožitvena cena.

3.   Pri določanju sprožitvene cene se upoštevajo:

| (a) | gibanje proizvodnje in povpraševanja; |
| --- | --- |

(a)

gibanje proizvodnje in povpraševanja;

| (b) | stabilizacija tržnih cen; |
| --- | --- |

(b)

stabilizacija tržnih cen;

| (c) | konvergenca trgov; |
| --- | --- |

(c)

konvergenca trgov;

| (d) | prihodki proizvajalcev; |
| --- | --- |

(d)

prihodki proizvajalcev;

| (e) | interesi potrošnikov. |
| --- | --- |

(e)

interesi potrošnikov.

4.   Države članice po proučitvi predlogov organizacij proizvajalcev, priznanih na njihovem ozemlju, določijo sprožitvene cene, ki jih uporabljajo te organizacije proizvajalcev. Te cene se določijo na podlagi meril iz odstavkov 2 in 3. Informacije o cenah so na voljo javnosti.

Člen 32

Izvedbeni akti

Komisija sprejme izvedbene akte v zvezi z obliko, v kateri države članice objavijo sprožitvene cene v skladu s členom 31(4). Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 43(2).

POGLAVJE III

SKUPNI TRŽNI STANDARDI

Člen 33

Določitev skupnih tržnih standardov

1.   Brez poseganja v člen 47 se lahko določijo skupni tržni standardi za ribiške proizvode, ki so navedeni v Prilogi I, ne glede na njihovo poreklo (iz Unije ali uvoženi), in ki so namenjeni za prehrano ljudi.

2.   Standardi iz odstavka 1 se lahko nanašajo na kakovost, velikost, težo, pakiranje, predstavitev ali označevanje proizvodov ter zlasti na:

| (a) | najmanjše velikosti za trženje, ob upoštevanju najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja; take najmanjše velikosti za trženje po potrebi ustrezajo najmanjšim referenčnim velikostim ohranjanja v skladu s členom 15(10) Uredbe (EU) št. 1380/2013; |
| --- | --- |

(a)

najmanjše velikosti za trženje, ob upoštevanju najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja; take najmanjše velikosti za trženje po potrebi ustrezajo najmanjšim referenčnim velikostim ohranjanja v skladu s členom 15(10) Uredbe (EU) št. 1380/2013;

| (b) | specifikacije za konzervirane proizvode v skladu z zahtevami glede ohranjanja in mednarodnimi obveznostmi. |
| --- | --- |

(b)

specifikacije za konzervirane proizvode v skladu z zahtevami glede ohranjanja in mednarodnimi obveznostmi.

3.   Odstavka 1 in 2 se uporabljata brez poseganja v:

| (a) | Uredbo (ES) št. 178/2002; |
| --- | --- |

(a)

Uredbo (ES) št. 178/2002;

| (b) | Uredbo (ES) št. 852/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (14); |
| --- | --- |

(b)

Uredbo (ES) št. 852/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (14);

| (c) | Uredbo (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (15); |
| --- | --- |

(c)

Uredbo (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (15);

| (d) | Uredbo (ES) št. 854/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (16); |
| --- | --- |

(d)

Uredbo (ES) št. 854/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (16);

| (e) | Uredbo (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (17); |
| --- | --- |

(e)

Uredbo (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (17);

| (f) | Uredbo Sveta (ES) št. 1005/2008 (18) in |
| --- | --- |

(f)

Uredbo Sveta (ES) št. 1005/2008 (18) in

| (g) | Uredbo (ES) št. 1224/2009. |
| --- | --- |

(g)

Uredbo (ES) št. 1224/2009.

Člen 34

Skladnost s skupnimi tržnimi standardi

1.   Dostopnost proizvodov, ki so namenjeni za prehrano ljudi in za katere so bili določeni skupni tržni standardi, na trgu Unije se lahko omogoči le v skladu s temi standardi.

2.   Vsi iztovorjeni ribiški proizvodi, tudi tisti, ki ne upoštevajo skupnih tržnih standardov, se lahko uporabijo za druge namene kot za neposredno prehrano ljudi; ti drugi nameni vključujejo ribjo moko, ribje olje, hrano za hišne živali, aditive za živila, farmacevtske ali kozmetične izdelke.

POGLAVJE IV

INFORMACIJE ZA POTROŠNIKE

Člen 35

Obvezne informacije

1.   Brez poseganja v Uredbo (EU) št. 1169/2011 se ribiški proizvodi in proizvodi iz ribogojstva iz točk (a), (b), (c) in (e) Priloge I k tej uredbi, ki se tržijo v Uniji, ne glede na njihovo poreklo ali način trženja lahko ponudijo končnemu potrošniku ali obratu javne prehrane v prodajo le, kadar so na ustrezni etiketi ali oznaki navedeni:

| (a) | trgovsko ime vrste in njeno znanstveno ime; |
| --- | --- |

(a)

trgovsko ime vrste in njeno znanstveno ime;

| (b) | način proizvodnje, zlasti z naslednjimi besedami: "... ulovljeno ..." ali "... ulovljeno v sladki vodi ..." ali "... gojeno ..."; |
| --- | --- |

(b)

način proizvodnje, zlasti z naslednjimi besedami: "... ulovljeno ..." ali "... ulovljeno v sladki vodi ..." ali "... gojeno ...";

| (c) | območje, na katerem je bil izdelek ulovljen ali gojen, ter kategorija ribolovnega orodja, uporabljena pri ribištvu, kakor je določeno v prvem stolpcu v Prilogi III k tej uredbi; |
| --- | --- |

(c)

območje, na katerem je bil izdelek ulovljen ali gojen, ter kategorija ribolovnega orodja, uporabljena pri ribištvu, kakor je določeno v prvem stolpcu v Prilogi III k tej uredbi;

| (d) | ali je proizvod odmrznjen; |
| --- | --- |

(d)

ali je proizvod odmrznjen;

| (e) | najkrajši rok trajanja, kadar je to primerno. |
| --- | --- |

(e)

najkrajši rok trajanja, kadar je to primerno.

Zahteva iz točke (d) se ne uporablja za:

| (a) | sestavine, prisotne v končnem izdelku; |
| --- | --- |

(a)

sestavine, prisotne v končnem izdelku;

| (b) | živila, za katera je zamrzovanje tehnološko nujen korak v proizvodnem procesu; |
| --- | --- |

(b)

živila, za katera je zamrzovanje tehnološko nujen korak v proizvodnem procesu;

| (c) | ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva, ki so bili predhodno zamrznjeni zaradi zagotavljanja zdravstvene varnosti v skladu z oddelkom VIII Priloge III k Uredbi (ES) št. 853/2004; |
| --- | --- |

(c)

ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva, ki so bili predhodno zamrznjeni zaradi zagotavljanja zdravstvene varnosti v skladu z oddelkom VIII Priloge III k Uredbi (ES) št. 853/2004;

| (d) | ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva, ki so bili odmrznjeni pred prekajevanjem, soljenjem, kuhanjem, vlaganjem, sušenjem ali kombinacijo teh postopkov. |
| --- | --- |

(d)

ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva, ki so bili odmrznjeni pred prekajevanjem, soljenjem, kuhanjem, vlaganjem, sušenjem ali kombinacijo teh postopkov.

2.   Za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva, ki niso predpakirani, se lahko obvezne informacije iz odstavka 1 zagotovijo v prodaji na drobno prek komercialnega obveščanja, kot so oglasne deske ali plakati.

3.   Če se v prodaji končnemu potrošniku ali obratu javne prehrane ponudi mešan proizvod, ki sestoji iz iste vrste, a se razlikuje glede na način proizvodnje, se navede način za vsak sveženj posebej. Če se v prodaji končnemu potrošniku ali obratu javne prehrane ponudi mešan izdelek, ki sestoji iz iste vrste, a izhaja iz različnih ribolovnih območij ali ribogojnih držav, se navede vsaj območje svežnja, ki je količinsko najbolj reprezentativen, skupaj z navedbo, da proizvodi prav tako izvirajo iz različnih območij ulova ali ribogojstva.

4.   Države članice lahko iz zahtev iz odstavka 1 izvzamejo majhne količine proizvodov, ki se z ribiških plovil prodajo neposredno potrošnikom, če te količine ne presegajo vrednosti iz člena 58(8) Uredbe (ES) št. 1224/2009.

5.   Ribiški proizvodi in proizvodi iz ribogojstva ter njihove embalaže, ki so bili označeni ali etiketirani pred 13. decembrom 2014 in ki niso skladni s tem členom, se lahko tržijo do porabe takih zalog.

Člen 36

Poročanje o okoljskem označevanju

Komisija po posvetovanju z državami članicami in zainteresiranimi stranmi Evropskemu parlamentu in Svetu do 1. januarja 2015 predloži poročilo o izvedljivosti možnosti za sistem okoljskega označevanja ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, zlasti o vzpostavitvi takšnega sistema v vsej Uniji in določitvi minimalnih zahtev za uporabo znaka Unije za okolje s strani držav članic.

Člen 37

Trgovsko ime

1.   Države članice za namene člena 35(1) pripravijo in objavijo seznam trgovskih imen, ki so sprejeta na njihovem ozemlju, skupaj z ustreznimi znanstvenimi imeni. Na seznamu se navedeta:

| (a) | znanstveno ime posamezne vrste, v skladu z informacijskim sistemom FishBase ali podatkovno zbirko ASFIS Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO), kadar je to ustrezno; |
| --- | --- |

(a)

znanstveno ime posamezne vrste, v skladu z informacijskim sistemom FishBase ali podatkovno zbirko ASFIS Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO), kadar je to ustrezno;

| (b) | trgovsko ime:






  (i) | ime vrste v uradnem jeziku ali uradnih jezikih zadevne države članice; |
| --- | --- | --- |

(b)

trgovsko ime:

(i)

ime vrste v uradnem jeziku ali uradnih jezikih zadevne države članice;

| (ii) | po potrebi katero koli drugo ime ali imena, sprejeta ali dovoljena lokalno ali regionalno. |
| --- | --- |

(ii)

po potrebi katero koli drugo ime ali imena, sprejeta ali dovoljena lokalno ali regionalno.

2.   Če so ribe sestavina drugega živila, se lahko vse vrste takih rib označijo kot "ribe", pod pogojem, da se ime in predstavitev takšnega živila ne nanašata na določeno vrsto.

3.   O vseh spremembah seznama trgovskih imen, ki jih je država članica sprejela, se takoj uradno obvesti Komisijo, ki o tem obvesti druge države članice.

Člen 38

Navedba območja ulova ali proizvodnje

1.   Navedba območja ulova ali proizvodnje v skladu s točko (c) člena 35(1) zajema naslednje:

| (a) | v primeru ribiških proizvodov, ulovljenih v morju, pisno navedeno ime podobmočja ali razdelka ribolovnih območij FAO ter ime takšne cone, ki je navedeno na potrošniku razumljiv način, ali zemljevid ali piktogram te cone ali, z odstopanjem od te zahteve, za ribiške proizvode, ujete v vodah, razen v severovzhodnem Atlantiku (ribolovno območje 27 FAO) ter Sredozemskem in Črnem morju (ribolovno območje 37 FAO), navedba imena ribolovnega območja FAO; |
| --- | --- |

(a)

v primeru ribiških proizvodov, ulovljenih v morju, pisno navedeno ime podobmočja ali razdelka ribolovnih območij FAO ter ime takšne cone, ki je navedeno na potrošniku razumljiv način, ali zemljevid ali piktogram te cone ali, z odstopanjem od te zahteve, za ribiške proizvode, ujete v vodah, razen v severovzhodnem Atlantiku (ribolovno območje 27 FAO) ter Sredozemskem in Črnem morju (ribolovno območje 37 FAO), navedba imena ribolovnega območja FAO;

| (b) | v primeru ribiških proizvodov, ulovljenih v sladkih vodah, sklic na izvorno vodno območje v državi članici ali tretji državi porekla proizvoda; |
| --- | --- |

(b)

v primeru ribiških proizvodov, ulovljenih v sladkih vodah, sklic na izvorno vodno območje v državi članici ali tretji državi porekla proizvoda;

| (c) | v primeru proizvodov iz ribogojstva sklic na državo članico ali tretjo državo, v kateri je proizvod dosegel več kot pol svoje končne teže ali preživel več kot pol obdobja reje ali, v primeru lupinarjev, v kateri je potekala zadnja faze reje ali gojenja, ki je trajala najmanj šest mesecev. |
| --- | --- |

(c)

v primeru proizvodov iz ribogojstva sklic na državo članico ali tretjo državo, v kateri je proizvod dosegel več kot pol svoje končne teže ali preživel več kot pol obdobja reje ali, v primeru lupinarjev, v kateri je potekala zadnja faze reje ali gojenja, ki je trajala najmanj šest mesecev.

2.   Poleg informacij iz odstavka 1 lahko gospodarski subjekti navedejo natančnejše območje ulova ali proizvodnje.

Člen 39

Dodatne prostovoljne informacije

1.   Poleg obveznih informacij, zahtevanih na podlagi člena 35, se lahko prostovoljno predložijo naslednje informacije, pod pogojem, da so jasne in nedvoumne:

| (a) | datum ulova ribiških proizvodov ali datum nabiranja ali ulova proizvodov iz ribogojstva; |
| --- | --- |

(a)

datum ulova ribiških proizvodov ali datum nabiranja ali ulova proizvodov iz ribogojstva;

| (b) | datum iztovarjanja ribiških proizvodov ali informacije o pristanišču, v katerem so bili proizvodi iztovorjeni; |
| --- | --- |

(b)

datum iztovarjanja ribiških proizvodov ali informacije o pristanišču, v katerem so bili proizvodi iztovorjeni;

| (c) | podrobnejše informacije o vrstah ribolovnega orodja, kakor so navedene v drugem stolpcu Priloge III; |
| --- | --- |

(c)

podrobnejše informacije o vrstah ribolovnega orodja, kakor so navedene v drugem stolpcu Priloge III;

| (d) | v primeru ribiških proizvodov, ulovljenih v morju, podatki o državi zastave plovila, ki je ulovilo proizvode; |
| --- | --- |

(d)

v primeru ribiških proizvodov, ulovljenih v morju, podatki o državi zastave plovila, ki je ulovilo proizvode;

| (e) | informacije o okolju; |
| --- | --- |

(e)

informacije o okolju;

| (f) | informacije etične ali socialne narave; |
| --- | --- |

(f)

informacije etične ali socialne narave;

| (g) | informacije o proizvodnih tehnikah in postopkih; |
| --- | --- |

(g)

informacije o proizvodnih tehnikah in postopkih;

| (h) | informacije o hranilni vrednosti proizvoda. |
| --- | --- |

(h)

informacije o hranilni vrednosti proizvoda.

2.   Lahko se uporabi koda hitri odziv (quick response - QR), ki vsebuje vse ali nekatere ali vse informacije, navedene v členu 35(1).

3.   Prostovoljne informacije se ne navedejo tako, da na etiketi ali oznaki zavzemajo prostor, namenjen obveznim informacijam.

4.   Navedejo se samo prostovoljne informacije, ki jih je mogoče preveriti.

POGLAVJE V

PRAVILA O KONKURENCI

Člen 40

Uporaba pravil o konkurenci

Členi od 101 do 106 PDEU in njihove izvedbene določbe se uporabljajo za sporazume, sklepe in ravnanja iz člena 101(1) in člena 102 PDEU, ki se nanašajo na proizvodnjo ali trženje ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva.

Člen 41

Izjeme od uporabe pravil o konkurenci

1.   Ne glede na člen 40 te uredbe se člen 101(1) PDEU ne uporablja za sporazume, sklepe in ravnanja organizacij proizvajalcev, ki zadevajo proizvodnjo ali prodajo ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva ali uporabo skupnih obratov za skladiščenje, obdelavo ali predelavo ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva ter ki:

| (a) | so nujni za doseganje ciljev iz člena 39 PDEU; |
| --- | --- |

(a)

so nujni za doseganje ciljev iz člena 39 PDEU;

| (b) | ne pomenijo obveznosti zaračunavanja enakih cen; |
| --- | --- |

(b)

ne pomenijo obveznosti zaračunavanja enakih cen;

| (c) | ne povzročajo nikakršnega drobljenja trgov v Uniji; |
| --- | --- |

(c)

ne povzročajo nikakršnega drobljenja trgov v Uniji;

| (d) | ne izključujejo konkurence ter |
| --- | --- |

(d)

ne izključujejo konkurence ter

| (e) | ne preprečujejo konkurence za bistveni del zadevnih proizvodov. |
| --- | --- |

(e)

ne preprečujejo konkurence za bistveni del zadevnih proizvodov.

2.   Ne glede na člen 40 te uredbe se člen 101(1) PDEU ne uporablja za sporazume, sklepe in ravnanja medpanožnih organizacij, ki:

| (a) | so potrebni za doseganje ciljev iz člena 39 PDEU; |
| --- | --- |

(a)

so potrebni za doseganje ciljev iz člena 39 PDEU;

| (b) | ne pomenijo nobene obveznosti uporabe fiksne cene; |
| --- | --- |

(b)

ne pomenijo nobene obveznosti uporabe fiksne cene;

| (c) | ne povzročajo nikakršnega drobljenja trgov v Uniji; |
| --- | --- |

(c)

ne povzročajo nikakršnega drobljenja trgov v Uniji;

| (d) | ne ustvarjajo neenakih pogojev za enake posle z drugimi trgovskimi partnerji, ki bi bili zato v konkurenčno slabšem položaju; |
| --- | --- |

(d)

ne ustvarjajo neenakih pogojev za enake posle z drugimi trgovskimi partnerji, ki bi bili zato v konkurenčno slabšem položaju;

| (e) | ne preprečujejo konkurence za bistveni del zadevnih proizvodov ter |
| --- | --- |

(e)

ne preprečujejo konkurence za bistveni del zadevnih proizvodov ter

| (f) | ne omejujejo konkurence na način, ki ni nujen za doseganje ciljev skupne ribiške politike. |
| --- | --- |

(f)

ne omejujejo konkurence na način, ki ni nujen za doseganje ciljev skupne ribiške politike.

POGLAVJE VI

TRŽNE INFORMACIJE

Člen 42

Tržne informacije

1.   Komisija:

| (a) | v celotni oskrbovalni verigi zbira, analizira in razširja gospodarsko znanje in poznavanje trga Unije za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva, pri čemer upošteva mednarodne razmere; |
| --- | --- |

(a)

v celotni oskrbovalni verigi zbira, analizira in razširja gospodarsko znanje in poznavanje trga Unije za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva, pri čemer upošteva mednarodne razmere;

| (b) | organizacijam proizvajalcev in medpanožnim organizacijam zagotavlja praktično pomoč, da bi se gospodarskim subjektom in predelovalcem zagotavljale usklajene informacije; |
| --- | --- |

(b)

organizacijam proizvajalcev in medpanožnim organizacijam zagotavlja praktično pomoč, da bi se gospodarskim subjektom in predelovalcem zagotavljale usklajene informacije;

| (c) | redno preučuje cene ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva v celotni oskrbovalni verigi Unije ter analizira tržna gibanja; |
| --- | --- |

(c)

redno preučuje cene ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva v celotni oskrbovalni verigi Unije ter analizira tržna gibanja;

| (d) | izvaja priložnostne tržne raziskave in zagotavlja metodologijo za raziskave na področju oblikovanja cen. |
| --- | --- |

(d)

izvaja priložnostne tržne raziskave in zagotavlja metodologijo za raziskave na področju oblikovanja cen.

2.   Komisija za izvajanje odstavka 1 uporablja naslednje ukrepe:

| (a) | lajša dostop do razpoložljivih podatkov o ribiških proizvodih in proizvodih iz ribogojstva, ki so zbrani v skladu s pravom Unije; |
| --- | --- |

(a)

lajša dostop do razpoložljivih podatkov o ribiških proizvodih in proizvodih iz ribogojstva, ki so zbrani v skladu s pravom Unije;

| (b) | za dajanje tržnih informacij, kot so raziskave cen, tržne analize in študije, na razpolago vsem zainteresiranim stranem in širši javnosti na dostopen in razumljiv način, v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (19). |
| --- | --- |

(b)

za dajanje tržnih informacij, kot so raziskave cen, tržne analize in študije, na razpolago vsem zainteresiranim stranem in širši javnosti na dostopen in razumljiv način, v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (19).

3.   Države članice prispevajo k doseganju ciljev iz odstavka 1.

POGLAVJE VII

POSTOPKOVNE DOLOČBE

Člen 43

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

POGLAVJE VIII

KONČNE DOLOČBE

Člen 44

Sprememba Uredbe (ES) št. 1184/2006

Člen 1 Uredbe (ES) št. 1184/2006 se nadomesti z naslednjim:

"Člen 1

Ta uredba določa pravila glede uporabljivosti členov 101 do 106 in člena 108(1) in (3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) v zvezi s proizvodnjo proizvodov iz Priloge I k PDEU ali trgovino z njimi, razen proizvodov, ki jih zajemata Uredba Sveta (ES) št. 1234/2007 (20) in Uredba (EU) št. 1379/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (21).

Člen 45

Spremembe Uredbe (ES) št. 1224/2009

Uredba (ES) št. 1224/2009 se spremeni:

| (1) | v členu 57(1) se dodata naslednja stavka:
  "Države članice zaradi zagotavljanja skladnosti opravljajo kontrole. Kontrole se lahko opravijo v kateri koli fazi trženja proizvodov in med prevozom.)"; |
| --- | --- |

(1)

v členu 57(1) se dodata naslednja stavka:

"Države članice zaradi zagotavljanja skladnosti opravljajo kontrole. Kontrole se lahko opravijo v kateri koli fazi trženja proizvodov in med prevozom.)";

| (2) | člen 58(5) se spremeni:






  (a) | točka (g) se nadomesti z naslednjim:






  "(g) | informacije za potrošnike, kot jih določa člen 35 Uredbe (EU) št. 1379/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (22) |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

člen 58(5) se spremeni:

(a)

točka (g) se nadomesti z naslednjim:

"(g)

informacije za potrošnike, kot jih določa člen 35 Uredbe (EU) št. 1379/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (22)

22

| (b) | točka (h) se črta. |
| --- | --- |

(b)

točka (h) se črta.

Člen 46

Razveljavitev

Uredba (ES) št. 104/2000 se razveljavi. Vendar pa se člen 4 uporablja do 12. decembra 2014.

Sklicevanja na razveljavljeno uredbo se štejejo kot sklicevanja na to uredbo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge IV.

Člen 47

Pravila o vzpostavitvi skupnih tržnih standardov

Pravila o vzpostavitvi skupnih tržnih standardov, zlasti Uredba Sveta (EGS) št. 2136/89 (23), Uredba Sveta (EGS) št. 1536/92 (24), Uredba Sveta (ES) št. 2406/96 (25), ter druga pravila, sprejeta za uporabo skupnih tržnih standardov, kot je Uredba Komisije (EGS) št. 3703/85 (26), se uporabljajo še naprej.

23

24

25

26

Člen 48

Pregled

Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu do 31. decembra 2022 poroča o rezultatih uporabe te uredbe.

Člen 49

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 1. januarja 2014, razen poglavja IV in člena 45, ki se uporabljata od 13. decembra 2014.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 11. decembra 2013

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednik

V. LEŠKEVIČIUS

---

(1)  UL C 181, 21.6.2012, str. 183.

1

(2)  UL C 225, 27.7.2012, str. 20.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 12. septembra 2012 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in stališče Sveta v prvi obravnavi z dne 17. oktobra 2013 (še ni objavljeno v Uradnem listu). Stališče Evropskega parlamenta z dne 9. decembra 2013 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

3

(4)  Uredba Sveta (ES) št. 104/2000 z dne 17. decembra 1999 o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva (UL L 17, 21.1.2000, str. 22).

4

(5)  Uredba Sveta (ES) št. 1184/2006 z dne 24. julija 2006 o uporabi nekaterih pravil konkurence v proizvodnji in trgovini s kmetijskimi proizvodi (UL L 214, 4.8.2006, str. 7).

5

(6)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

6

(7)  Uredba Sveta (EU) št. 1220/2012 z dne 3. decembra 2012 o trgovinskih ukrepih za zagotovitev oskrbe predelovalcev Unije z nekaterimi ribiškimi proizvodi od leta 2013 do leta 2015, o spremembi uredb (ES) št. 104/2000 in (EU) št. 1344/2011 (UL L 349, 19.12.2012, str. 4).

7

(8)  Uredba (EU) št. 1026/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o nekaterih ukrepih za ohranjanje staležev rib v zvezi z državami, ki omogočajo netrajnostne načine ribolova (UL L 316, 14.11.2012, str. 34).

8

(9)  Uredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. december 2013 o skupni ribiški politiki in spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta (ES) št. 2004/585/ES (Glej stran 22 tega uradnega lista).

9

(10)  Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike, o spremembi uredb (ES) št. 847/96, (ES) št. 2371/2002, (ES) št. 811/2004, (ES) št. 768/2005, (ES) št. 2115/2005, (ES) št. 2166/2005, (ES) št. 388/2006, (ES) št. 509/2007, (ES) št. 676/2007, (ES) št. 1098/2007, (ES) št. 1300/2008, (ES) št. 1342/2008 in razveljavitvi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1627/94 in (ES) št. 1966/2006 (UL L 343, 22.12.2009, str. 1)

10

(11)  Uredba (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom, spremembah uredb (ES) št. 1924/2006 in (ES) št. 1925/2006 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive Komisije 87/250/EGS, Direktive Sveta 90/496/EGS, Direktive Komisije 1999/10/ES, Direktive 2000/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Komisije 2002/67/ES in 2008/5/ES in Uredbe Komisije (ES) št. 608/2004 (UL L 304, 22.11.2011, str. 18).

11

(12)  Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (UL L 31, 1.2.2002, str. 1).

12

(13)  Uredba (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o aditivih za živila (UL L 354, 31.12.2008, str. 16).

13

(14)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 852/2004 o higieni živil (UL L 139, 30.4.2004, str. 1).

14

(15)  Uredba (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora (UL L 139, 30.4.2004, str. 55).

15

(16)  Uredba (ES) št. 854/2004 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi posebnih predpisov za organizacijo uradnega nadzora proizvodov živalskega izvora, namenjenih za prehrano ljudi (UL L 226, 25.6.2004, str. 83).

16

(17)  Uredba (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali (UL L 165, 30.4.2004, str. 1).

17

(18)  Uredba Sveta (ES) št. 1005/2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje in o spremembi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1936/2001 in (ES) št. 601/2005 ter o razveljavitvi uredb (ES) št. 1093/94 in (ES) št. 1447/1999 (UL L 286, 29.10.2008, str. 1).

18

(19)  Uredba (ES) št. 45/2001 evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).

19

(20)  Uredba Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (UL L 299, 16.11.2007, str. 1).

20

(21)  Uredba (EU) št. 1379/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. december 2013 o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1184/2006 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 104/2000 (UL L 354, 28.12.2013, str. 1)".

21

(22)  Uredba (EU) št. 1379/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. december 2013 o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1184/2006 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 104/2000 (UL L 354, 28.12.2013, str. 1).)";

22

(23)  Uredba Sveta (EGS) št. 2136/89 z dne 21. junija 1989 o določitvi skupnih tržnih standardov za konzervirane sardele in trgovskih opisov konzerviranih sardel in proizvodov tipa sardele (UL L 212, 22.7.1989, str. 79)

23

(24)  Uredba Sveta (EGS) št. 1536/92 z dne 9. junija 1992 o skupnih tržnih standardih za konzervirani tun in palamido (UL L 163, 17.6.1992, str. 1)

24

(25)  Uredba Sveta (ES) št. 2406/96 z dne 26. novembra 1996 o določitvi skupnih tržnih standardov za nekatere ribiške proizvode (UL L 334, 23.12.1996, str. 1)

25

(26)  Uredba Komisije (EGS) št. 3703/85 z dne 23. decembra 1985 o podrobnih pravilih za uporabo skupnih tržnih standardov za nekatere sveže ali hlajene ribe (UL L 351, 28.12.1985, str. 63).

26

---

PRILOGA I

RIBIŠKI PROIZVODI IN PROIZVODI IZ RIBOGOJSTVA, ZA KATERE VELJA SUT

| Oznaka KN | Opis blaga |
| --- | --- |
| (a) | 0301 | Ribe, žive |
| 0302 | Ribe, sveže ali ohlajene, razen ribjih filetov in drugega ribjega mesa iz tarifne številke 0304 |
| 0303 | Ribe, zamrznjene, razen ribjih filetov in drugega ribjega mesa iz tarifne številke 0304 |
| 0304 | Ribji fileti in drugo ribje meso (nemleto ali mleto), sveže, ohlajeno ali zamrznjeno |
| (b) | 0305 | Ribe, sušene, nasoljene ali v slanici; dimljene ribe, termično obdelane ali ne pred ali med procesom dimljenja; ribja moka, zdrob in peleti, primerni za človeško prehrano |
| (c) | 0306 | Raki v oklepu ali brez oklepa, živi, sveži, ohlajeni, zamrznjeni, sušeni, nasoljeni ali v slanici; raki v oklepu, kuhani v sopari ali v vreli vodi, ohlajeni ali neohlajeni, zamrznjeni, sušeni, nasoljeni ali v slanici; moka, zdrob in peleti iz rakov, primerni za človeško prehrano |
| 0307 | Mehkužci v lupini ali brez lupine, živi, sveži, ohlajeni, zamrznjeni, sušeni, nasoljeni ali v slanici; vodni nevretenčarji, razen rakov in mehkužcev, živi, sveži, ohlajeni, zamrznjeni, sušeni, nasoljeni ali v slanici; moka, zdrob in peleti iz vodnih nevretenčarjev, razen rakov, primerni za človeško prehrano |
| (d) | | Proizvodi živalskega izvora, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu; mrtve živali iz poglavja 1 ali 3, neuporabne za človeško prehrano |
| Drugo |
| proizvodi iz rib ali rakov, mehkužcev ali drugih vodnih nevretenčarjev; mrtve živali iz poglavja 3: |
| 0511 91 10 | ribji odpadki |
| 0511 91 90 | drugo |
| (e) | 1212 20 00 | Morske alge in druge alge |
| (f) | | Masti in olja rib ter njihove frakcije, rafinirani ali ne, toda kemično nemodificirani: |
| 1504 10 | Olja iz ribjih jeter in njihove frakcije |
| 1504 20 | Masti in olja rib ter njihove frakcije, razen iz ribjih jeter |
| (g) | 1603 00 | Ekstrakti in sokovi iz mesa, rib ali rakov, mehkužcev ali drugih vodnih nevretenčarjev |
| (h) | 1604 | Pripravljene ali konzervirane ribe; kaviar in kaviarjevi nadomestki, pripravljeni iz ribjih iker |
| (i) | 1605 | Raki, mehkužci in drugi vodni nevretenčarji, pripravljeni ali konzervirani |
| (j) | | Testenine, kuhane ali nekuhane ali polnjene (z mesom ali drugimi snovmi) ali nepolnjene ali drugače pripravljene, kot so: špageti, makaroni, rezanci, lazanje, njoki, ravioli, kaneloni; kuskus, pripravljen ali nepripravljen |
| 1902 20 | Polnjene testenine, kuhane ali nekuhane ali drugače pripravljene: |
| 1902 20 10 | ki vsebujejo več kot 20 mas. % rib, rakov, mehkužcev ali drugih vodnih nevretenčarjev |
| (k) | | Moka, zdrob in peleti iz mesa ali klavničnih odpadkov, rib ali rakov, mehkužcev ali drugih vodnih nevretenčarjev, neprimerni za prehrano ljudi; ocvirki: |
| 2301 20 00 | Moka, zdrob in peleti iz rib ali rakov, mehkužcev ali drugih vodnih nevretenčarjev |
| (l) | | Pripravki, ki se uporabljajo kot krma za živali |
| 2309 90 | Drugo: |
| ex 2309 90 10 | hrana za ribe, topljiva |

Oznaka KN

Opis blaga

(a)

0301

Ribe, žive

0302

Ribe, sveže ali ohlajene, razen ribjih filetov in drugega ribjega mesa iz tarifne številke 0304

0303

Ribe, zamrznjene, razen ribjih filetov in drugega ribjega mesa iz tarifne številke 0304

0304

Ribji fileti in drugo ribje meso (nemleto ali mleto), sveže, ohlajeno ali zamrznjeno

(b)

0305

Ribe, sušene, nasoljene ali v slanici; dimljene ribe, termično obdelane ali ne pred ali med procesom dimljenja; ribja moka, zdrob in peleti, primerni za človeško prehrano

(c)

0306

Raki v oklepu ali brez oklepa, živi, sveži, ohlajeni, zamrznjeni, sušeni, nasoljeni ali v slanici; raki v oklepu, kuhani v sopari ali v vreli vodi, ohlajeni ali neohlajeni, zamrznjeni, sušeni, nasoljeni ali v slanici; moka, zdrob in peleti iz rakov, primerni za človeško prehrano

0307

Mehkužci v lupini ali brez lupine, živi, sveži, ohlajeni, zamrznjeni, sušeni, nasoljeni ali v slanici; vodni nevretenčarji, razen rakov in mehkužcev, živi, sveži, ohlajeni, zamrznjeni, sušeni, nasoljeni ali v slanici; moka, zdrob in peleti iz vodnih nevretenčarjev, razen rakov, primerni za človeško prehrano

(d)

Proizvodi živalskega izvora, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu; mrtve živali iz poglavja 1 ali 3, neuporabne za človeško prehrano

Drugo

proizvodi iz rib ali rakov, mehkužcev ali drugih vodnih nevretenčarjev; mrtve živali iz poglavja 3:

0511 91 10

ribji odpadki

0511 91 90

drugo

(e)

1212 20 00

Morske alge in druge alge

(f)

Masti in olja rib ter njihove frakcije, rafinirani ali ne, toda kemično nemodificirani:

1504 10

Olja iz ribjih jeter in njihove frakcije

1504 20

Masti in olja rib ter njihove frakcije, razen iz ribjih jeter

(g)

1603 00

Ekstrakti in sokovi iz mesa, rib ali rakov, mehkužcev ali drugih vodnih nevretenčarjev

(h)

1604

Pripravljene ali konzervirane ribe; kaviar in kaviarjevi nadomestki, pripravljeni iz ribjih iker

(i)

1605

Raki, mehkužci in drugi vodni nevretenčarji, pripravljeni ali konzervirani

(j)

Testenine, kuhane ali nekuhane ali polnjene (z mesom ali drugimi snovmi) ali nepolnjene ali drugače pripravljene, kot so: špageti, makaroni, rezanci, lazanje, njoki, ravioli, kaneloni; kuskus, pripravljen ali nepripravljen

1902 20

Polnjene testenine, kuhane ali nekuhane ali drugače pripravljene:

1902 20 10

ki vsebujejo več kot 20 mas. % rib, rakov, mehkužcev ali drugih vodnih nevretenčarjev

(k)

Moka, zdrob in peleti iz mesa ali klavničnih odpadkov, rib ali rakov, mehkužcev ali drugih vodnih nevretenčarjev, neprimerni za prehrano ljudi; ocvirki:

2301 20 00

Moka, zdrob in peleti iz rib ali rakov, mehkužcev ali drugih vodnih nevretenčarjev

(l)

Pripravki, ki se uporabljajo kot krma za živali

2309 90

Drugo:

ex 2309 90 10

hrana za ribe, topljiva

---

PRILOGA II

RIBIŠKI PROIZVODI, ZA KATERE VELJA MEHANIZEM SKLADIŠČENJA

| Oznaka KN | Opis blaga |
| --- | --- |
| 0302 22 00 | morska plošča (Pleuronectes platessa) |
| ex 0302 29 90 | limanda (Limanda limanda) |
| 0302 29 10 | krilati romb (Lepidorhombus spp.) |
| ex 0302 29 90 | iverka (Platichthys flesus) |
| 0302 31 10
  in
  0302 31 90 | beli ali dolgoplavuti tun (Thunnus alalunga) |
| ex 0302 40 | sled vrste Clupea harengus |
| 0302 50 10 | trska vrste Gadus morhua |
| 0302 61 10 | sardela vrste Sardina pilchardus |
| ex 0302 61 80 | papalina (Sprattus sprattus) |
| 0302 62 00 | vahnja (Melanogrammus aeglefinus) |
| 0302 63 00 | saj (Polachius virens) |
| ex 0302 64 | skuše vrst Scomber scombrus in Scomber japonicus |
| 0302 65 20
  in
  0302 65 50 | trnež in morska mačka (Squalus acanthias in Scyliorhinus spp.) |
| 0302 69 31
  in
  0302 69 33 | rdeči okun (Sebastes spp.) |
| 0302 69 41 | mol (Merlangus merlangus) |
| 0302 69 45 | leng (Molva spp.) |
| 0302 69 55 | sardon (Engraulis spp.) |
| ex 0302 69 68 | oslič vrste Merluccius merluccius |
| 0302 69 81 | morska spaka (Lophius spp.) |
| ex 0302 69 99 | delfin (Coryphaena hippurus) |
| ex 0307 41 10 | sipa (Sepia officinalis in Rossia macrosoma) |
| ex 0306 23 10
  ex 0306 23 31
  ex 0306 23 39 | kozica vrste Crangon crangon in severna kozica (Pandalus borealis) |
| 0302 23 00 | morski list (Solea spp.) |
| 0306 24 30 | velika rakovica (Cancer pagurus) |
| 0306 29 30 | škamp (Nephrops norvegicus) |
| 0303 31 10 | grenlandska morska plošča (Reinhardtius hippoglossoides) |
| 0303 78 11
  0303 78 12
  0303 78 13
  0303 78 19
  in
  0304 29 55
  0304 29 56
  0304 29 58 | oslič iz rodu Merluccius |
| 0303 79 71 | špar (Dentex dentex in Pagellus spp.) |
| 0303 61 00
  0304 21 00
  0304 91 00 | mečarica (Xiphias gladius) |
| 0306 13 40
  0306 13 50
  ex 0306 13 80 | kozice iz družine Penaeidae |
| 0307 49 18
  0307 49 01 | sipa vrst Sepia officinalis, Rossia macrosoma in Sepiola rondeletti |
| 0307 49 31
  0307 49 33
  0307 49 35
  in
  0307 49 38 | ligenj (Loligo spp.) |
| 0307 49 51 | ligenj (Ommastrephes sagittatus) |
| 0307 59 10 | hobotnica (Octopus spp.) |
| 0307 99 11 | Illex spp. |
| 0303 41 10 | beli tun ali dolgoplavuti tun (Thunnus alalunga) |
| 0302 32 10
  0303 42 12
  0303 42 18
  0303 42 42
  0303 42 48 | rumenoplavuti tuni (Thunnus albacares) |
| 0302 33 10
  0303 43 10 | črtasti tuni ali palamida s progami na trebuhu (Katsuwonus pelamis) |
| 0303 45 10 | modroplavuti tun (Thunnus thynnus) |
| 0302 39 10
  0302 69 21
  0303 49 30
  0303 79 20 | druge vrste iz rodov Thunnus in Euthynnus |
| ex 0302 29 90 | rdeči jezik (Microstomus kitt) |
| 0302 35 10
  in
  0302 35 90 | modroplavuti tun (Thunnus thynnus) |
| ex 0302 69 51 | polak (Pollachius pollachius) |
| 0302 69 75 | kostanjevka (Brama spp.) |
| ex 0302 69 82 | sinji mol (Micromesistius poutassou) |
| ex 0302 69 99 | francoski molič (Trisopterus luscus) in molič (Trisopterus minutus) |
| ex 0302 69 99 | bukva (Boops boops) |
| ex 0302 69 99 | girica (Spicara smaris) |
| ex 0302 69 99 | ugor (Conger conger) |
| ex 0302 69 99 | krulec (Trigla spp.) |
| ex 0302 69 91
  ex 0302 69 99 | šur (Trachurus spp.) |
| ex 0302 69 99 | cipelj (Mugil spp.) |
| ex 0302 69 99
  in
  ex 0304 19 99 | pravi skat (Raja spp.) |
| ex 0302 69 99 | morski meč in črni morski meč (Lepidopus caudatus in Aphanopus carbo) |
| ex 0307 21 00 | grebenasta pokrovača (Pecten maximus) |
| ex 0307 91 00 | valovita blatarka (Buccinum undatum) |
| ex 0302 69 99 | progasti bradač, bradač (Mullus surmuletus, Mullus barbatus) |
| ex 0302 69 99 | kantar (Spondyliosoma cantharus) |

Oznaka KN

Opis blaga

0302 22 00

morska plošča (Pleuronectes platessa)

ex 0302 29 90

limanda (Limanda limanda)

0302 29 10

krilati romb (Lepidorhombus spp.)

ex 0302 29 90

iverka (Platichthys flesus)

0302 31 10

in

0302 31 90

beli ali dolgoplavuti tun (Thunnus alalunga)

ex 0302 40

sled vrste Clupea harengus

0302 50 10

trska vrste Gadus morhua

0302 61 10

sardela vrste Sardina pilchardus

ex 0302 61 80

papalina (Sprattus sprattus)

0302 62 00

vahnja (Melanogrammus aeglefinus)

0302 63 00

saj (Polachius virens)

ex 0302 64

skuše vrst Scomber scombrus in Scomber japonicus

0302 65 20

in

0302 65 50

trnež in morska mačka (Squalus acanthias in Scyliorhinus spp.)

0302 69 31

in

0302 69 33

rdeči okun (Sebastes spp.)

0302 69 41

mol (Merlangus merlangus)

0302 69 45

leng (Molva spp.)

0302 69 55

sardon (Engraulis spp.)

ex 0302 69 68

oslič vrste Merluccius merluccius

0302 69 81

morska spaka (Lophius spp.)

ex 0302 69 99

delfin (Coryphaena hippurus)

ex 0307 41 10

sipa (Sepia officinalis in Rossia macrosoma)

ex 0306 23 10

ex 0306 23 31

ex 0306 23 39

kozica vrste Crangon crangon in severna kozica (Pandalus borealis)

0302 23 00

morski list (Solea spp.)

0306 24 30

velika rakovica (Cancer pagurus)

0306 29 30

škamp (Nephrops norvegicus)

0303 31 10

grenlandska morska plošča (Reinhardtius hippoglossoides)

0303 78 11

0303 78 12

0303 78 13

0303 78 19

in

0304 29 55

0304 29 56

0304 29 58

oslič iz rodu Merluccius

0303 79 71

špar (Dentex dentex in Pagellus spp.)

0303 61 00

0304 21 00

0304 91 00

mečarica (Xiphias gladius)

0306 13 40

0306 13 50

ex 0306 13 80

kozice iz družine Penaeidae

0307 49 18

0307 49 01

sipa vrst Sepia officinalis, Rossia macrosoma in Sepiola rondeletti

0307 49 31

0307 49 33

0307 49 35

in

0307 49 38

ligenj (Loligo spp.)

0307 49 51

ligenj (Ommastrephes sagittatus)

0307 59 10

hobotnica (Octopus spp.)

0307 99 11

Illex spp.

0303 41 10

beli tun ali dolgoplavuti tun (Thunnus alalunga)

0302 32 10

0303 42 12

0303 42 18

0303 42 42

0303 42 48

rumenoplavuti tuni (Thunnus albacares)

0302 33 10

0303 43 10

črtasti tuni ali palamida s progami na trebuhu (Katsuwonus pelamis)

0303 45 10

modroplavuti tun (Thunnus thynnus)

0302 39 10

0302 69 21

0303 49 30

0303 79 20

druge vrste iz rodov Thunnus in Euthynnus

ex 0302 29 90

rdeči jezik (Microstomus kitt)

0302 35 10

in

0302 35 90

modroplavuti tun (Thunnus thynnus)

ex 0302 69 51

polak (Pollachius pollachius)

0302 69 75

kostanjevka (Brama spp.)

ex 0302 69 82

sinji mol (Micromesistius poutassou)

ex 0302 69 99

francoski molič (Trisopterus luscus) in molič (Trisopterus minutus)

ex 0302 69 99

bukva (Boops boops)

ex 0302 69 99

girica (Spicara smaris)

ex 0302 69 99

ugor (Conger conger)

ex 0302 69 99

krulec (Trigla spp.)

ex 0302 69 91

ex 0302 69 99

šur (Trachurus spp.)

ex 0302 69 99

cipelj (Mugil spp.)

ex 0302 69 99

in

ex 0304 19 99

pravi skat (Raja spp.)

ex 0302 69 99

morski meč in črni morski meč (Lepidopus caudatus in Aphanopus carbo)

ex 0307 21 00

grebenasta pokrovača (Pecten maximus)

ex 0307 91 00

valovita blatarka (Buccinum undatum)

ex 0302 69 99

progasti bradač, bradač (Mullus surmuletus, Mullus barbatus)

ex 0302 69 99

kantar (Spondyliosoma cantharus)

---

PRILOGA III

INFORMACIJE O RIBOLOVNEM ORODJU

| Obvezne informacije o kategoriji ribolovnega orodja | Podrobnejše informacije o ustrezajočem ribolovnem orodju in kodah v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 26/2004 (1) in Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 404/2011 (2) |
| --- | --- |
| Potegalke | Obalne potegalke | SB |
| Danske potegalke | SDN |
| Škotske potegalke | SSC |
| Potegalke, upravljane z dveh plovil | SPR |
| Vlečne mreže | Vlečna mreža z gredjo | TBB |
| Pridnena vlečna mreža s širilkami | OTB |
| Pridnene vlečne mreže za vleko v paru | PTB |
| Pelagične vlečne mreže s širilkami | OTM |
| Pelagične vlečne mreže za vleko v paru | PTM |
| Dvojna vlečna mreža s širilkami | OTT |
| Zabodne in podobne mreže | Stoječe (zasidrane) zabodne mreže | GNS |
| Viseča mreža | GND |
| Obkroževalne zabodne mreže | GNC |
| Trislojne mreže | GTR |
| Kombinirane trislojne in zabodne mreže | GTN |
| Obkroževalne mreže in dvižne mreže | Zaporne plavarice | PS |
| Lampare | LA |
| Dvižne mreže, upravljane s plovila | LNB |
| Nameščene obalne dvižne mreže | LNS |
| Trnki in vrvice | Ročne ribiške vrvice in ribiške palice (ročno upravljane | LHP |
| Ročne ribiške vrvice in ribiške palice (mehanizirane) | LHM |
| Stoječi parangali | LLS |
| Parangali (viseči) | LLD |
| Panule | LTL |
| Strgače | Strgače za uporabo s plovila | DRB |
| Ročne strgače, uporabljene na krovu plovila | DRH |
| Mehanizirane strgače, vključno s sesalno strgačo | HMD |
| Vrše in pasti | Vrše (pasti) | FPO |

Obvezne informacije o kategoriji ribolovnega orodja

Podrobnejše informacije o ustrezajočem ribolovnem orodju in kodah v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 26/2004 (1) in Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 404/2011 (2)

Potegalke

Obalne potegalke

SB

Danske potegalke

SDN

Škotske potegalke

SSC

Potegalke, upravljane z dveh plovil

SPR

Vlečne mreže

Vlečna mreža z gredjo

TBB

Pridnena vlečna mreža s širilkami

OTB

Pridnene vlečne mreže za vleko v paru

PTB

Pelagične vlečne mreže s širilkami

OTM

Pelagične vlečne mreže za vleko v paru

PTM

Dvojna vlečna mreža s širilkami

OTT

Zabodne in podobne mreže

Stoječe (zasidrane) zabodne mreže

GNS

Viseča mreža

GND

Obkroževalne zabodne mreže

GNC

Trislojne mreže

GTR

Kombinirane trislojne in zabodne mreže

GTN

Obkroževalne mreže in dvižne mreže

Zaporne plavarice

PS

Lampare

LA

Dvižne mreže, upravljane s plovila

LNB

Nameščene obalne dvižne mreže

LNS

Trnki in vrvice

Ročne ribiške vrvice in ribiške palice (ročno upravljane

LHP

Ročne ribiške vrvice in ribiške palice (mehanizirane)

LHM

Stoječi parangali

LLS

Parangali (viseči)

LLD

Panule

LTL

Strgače

Strgače za uporabo s plovila

DRB

Ročne strgače, uporabljene na krovu plovila

DRH

Mehanizirane strgače, vključno s sesalno strgačo

HMD

Vrše in pasti

Vrše (pasti)

FPO

---

(1)  Uredba Komisije (ES) 26/200 z dne 30. decembra 2003 o registru ribolovne flote Skupnosti (UL L 5, 9.1.2004, str. 25).

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 404/2011 z dne 8. aprila 2011 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (UL L 112, 30.4.2011, str. 1).

---

PRILOGA IV

KORELACIJSKA TABELA

| Uredba (ES) št. 104/2000 | Ta uredba |
| --- | --- |
| Člen 1 | Členi 1 do 5 |
| Člena 2 in 3 | Člena 33 in 34 |
| Člen 4 | Členi 35 do 39 |
| Člen 5(1) | Členi 6, 7, 8 |
| Člen 5(2), (3) in (4) ter člen 6 | Členi 14, 18 do 21 |
| Člen 7 | Členi 22 in 24 do 27 |
| Člen 8 | — |
| Členi 9 do 12 | Člena 28, 29 |
| Člen 13 | Členi 11, 12, 13, 16, 18, 20 in 21 |
| Člen 14 | Člen 41(2) |
| Člen 15 | Člen 23 |
| Člen 16 | Členi 24 do 27 |
| Členi 17 do 27 | Členi 30, 31 in 32 |
| Členi do 33 | — |
| Člen 34 | Členi 20(2), 21 in 32 |
| Člen 35 | — |
| Člen 36 | — |
| Člen 37 | Člen 43 |
| Člena 38 in 39 | Člen 43 |
| Člen 40 | — |
| Člen 41 | Člen 48 |
| Člen 42 | Členi 44, 45 in 46 |
| Člen 43 | Člen 49 |
| — | Člen 40 |
| — | Člen 41(1) |
| — | Člen 42 |

Uredba (ES) št. 104/2000

Ta uredba

Člen 1

Členi 1 do 5

Člena 2 in 3

Člena 33 in 34

Člen 4

Členi 35 do 39

Člen 5(1)

Členi 6, 7, 8

Člen 5(2), (3) in (4) ter člen 6

Členi 14, 18 do 21

Člen 7

Členi 22 in 24 do 27

Člen 8

—

Členi 9 do 12

Člena 28, 29

Člen 13

Členi 11, 12, 13, 16, 18, 20 in 21

Člen 14

Člen 41(2)

Člen 15

Člen 23

Člen 16

Členi 24 do 27

Členi 17 do 27

Členi 30, 31 in 32

Členi do 33

—

Člen 34

Členi 20(2), 21 in 32

Člen 35

—

Člen 36

—

Člen 37

Člen 43

Člena 38 in 39

Člen 43

Člen 40

—

Člen 41

Člen 48

Člen 42

Členi 44, 45 in 46

Člen 43

Člen 49

—

Člen 40

—

Člen 41(1)

—

Člen 42

---

| 28.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 354/22 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 354/22

---

UREDBA (EU) št. 1380/2013 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 11. decembra 2013

o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Uredbo Sveta (ES) št. 2371/2002 (4) je bil vzpostavljen sistem Skupnosti za ohranjanje in trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike. |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo Sveta (ES) št. 2371/2002 (4) je bil vzpostavljen sistem Skupnosti za ohranjanje in trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike.

| (2) | Področje uporabe skupne ribiške politike vključuje ohranjanje morskih bioloških virov in upravljanje ribištva, ki je usmerjeno k tem virom. Poleg tega v zvezi s tržnimi in finančnimi ukrepi za podporo njenim ciljem vključuje sladkovodne biološke vire in dejavnosti ribogojstva ter predelavo in trženje ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, kadar te dejavnosti potekajo na ozemlju držav članic ali v vodah Unije, tudi kadar jih izvajajo ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo tretjih držav in so registrirana v njih, ribiška plovila Unije ali državljanov držav članic, brez poseganja v primarno odgovornost države zastave in ob upoštevanju določb člena 117 Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982 (5) (UNCLOS). |
| --- | --- |

(2)

Področje uporabe skupne ribiške politike vključuje ohranjanje morskih bioloških virov in upravljanje ribištva, ki je usmerjeno k tem virom. Poleg tega v zvezi s tržnimi in finančnimi ukrepi za podporo njenim ciljem vključuje sladkovodne biološke vire in dejavnosti ribogojstva ter predelavo in trženje ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, kadar te dejavnosti potekajo na ozemlju držav članic ali v vodah Unije, tudi kadar jih izvajajo ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo tretjih držav in so registrirana v njih, ribiška plovila Unije ali državljanov držav članic, brez poseganja v primarno odgovornost države zastave in ob upoštevanju določb člena 117 Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982 (5) (UNCLOS).

| (3) | Rekreacijski ribolov ima lahko znaten vpliv na ribolovne vire in države članice bi morale zagotoviti, da se opravlja v skladu s cilji skupne ribiške politike. |
| --- | --- |

(3)

Rekreacijski ribolov ima lahko znaten vpliv na ribolovne vire in države članice bi morale zagotoviti, da se opravlja v skladu s cilji skupne ribiške politike.

| (4) | Skupna ribiška politika bi morala zagotoviti, da ribolovne dejavnosti in dejavnosti ribogojstva prispevajo k dolgoročni okoljski, gospodarski in socialni trajnosti. Morala bi vključevati pravila, ki zagotavljajo sledljivost, varnost in kakovost proizvodov, ki se tržijo v Uniji. Poleg tega bi morala skupna ribiška politika prispevati k večji produktivnosti, primernemu življenjskemu standardu za ribiški sektor, vključno z malim ribolovom, in stabilnim trgom, ter zagotavljati razpoložljivost preskrbe s hrano in dostopnost preskrbe za potrošnike po primernih cenah. Skupna ribiška politika bi morala prispevati k Strategiji za pametno, trajnostno in vključujočo rast "Evropa 2020" ter prispevati k doseganju ciljev te strategije. |
| --- | --- |

(4)

Skupna ribiška politika bi morala zagotoviti, da ribolovne dejavnosti in dejavnosti ribogojstva prispevajo k dolgoročni okoljski, gospodarski in socialni trajnosti. Morala bi vključevati pravila, ki zagotavljajo sledljivost, varnost in kakovost proizvodov, ki se tržijo v Uniji. Poleg tega bi morala skupna ribiška politika prispevati k večji produktivnosti, primernemu življenjskemu standardu za ribiški sektor, vključno z malim ribolovom, in stabilnim trgom, ter zagotavljati razpoložljivost preskrbe s hrano in dostopnost preskrbe za potrošnike po primernih cenah. Skupna ribiška politika bi morala prispevati k Strategiji za pametno, trajnostno in vključujočo rast "Evropa 2020" ter prispevati k doseganju ciljev te strategije.

| (5) | Unija je pogodbenica UNCLOS (6) in, na podlagi Sklepa Sveta 98/414/ES (7), Sporazuma Združenih narodov z dne 4. decembra 1995 o uporabi določb Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982 glede ohranjanja in upravljanja čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib (8) (sporazum ZN o staležih rib) ter, na podlagi Sklepa Sveta 96/428/ES (9), Sporazuma Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo o pospeševanju usklajevanja ribiških plovil na odprtem morju z mednarodnimi ukrepi za ohranjanje in upravljanje z dne 24. novembra 1993 (10). |
| --- | --- |

(5)

Unija je pogodbenica UNCLOS (6) in, na podlagi Sklepa Sveta 98/414/ES (7), Sporazuma Združenih narodov z dne 4. decembra 1995 o uporabi določb Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982 glede ohranjanja in upravljanja čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib (8) (sporazum ZN o staležih rib) ter, na podlagi Sklepa Sveta 96/428/ES (9), Sporazuma Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo o pospeševanju usklajevanja ribiških plovil na odprtem morju z mednarodnimi ukrepi za ohranjanje in upravljanje z dne 24. novembra 1993 (10).

| (6) | V teh mednarodnih instrumentih so predvidene predvsem obveznosti ohranjanja, tudi obveznosti sprejetja ukrepov za ohranjanje in upravljanje za ohranitev ali obnovitev morskih virov na ravneh, ki omogočajo največji trajnostni donos, tako na morskih območjih pod nacionalno jurisdikcijo kot tudi na odprtem morju, obveznosti sodelovanja z drugimi državami za dosego tega cilja, obveznosti široke uporabe previdnostnega pristopa pri ohranjanju, upravljanju in izkoriščanju staležev rib, obveznosti zagotovitve skladnosti ukrepov za ohranjanje in upravljanje, kadar se morski viri pojavljajo na morskih območjih z različnim statusom jurisdikcije, in obveznosti upoštevanja drugih legitimnih uporab morij. Skupna ribiška politika bi morala zato prispevati k izvajanju mednarodnih obveznosti Unije na podlagi teh mednarodnih instrumentov. Kadar države članice sprejemajo ukrepe za ohranjanje in upravljanje, ki jih lahko sprejmejo v okviru skupne ribiške politike, bi morale dosledno ravnati tudi v skladu z mednarodnimi obveznostmi glede ohranjanja in sodelovanja, ki izhajajo iz navedenih mednarodnih instrumentov. |
| --- | --- |

(6)

V teh mednarodnih instrumentih so predvidene predvsem obveznosti ohranjanja, tudi obveznosti sprejetja ukrepov za ohranjanje in upravljanje za ohranitev ali obnovitev morskih virov na ravneh, ki omogočajo največji trajnostni donos, tako na morskih območjih pod nacionalno jurisdikcijo kot tudi na odprtem morju, obveznosti sodelovanja z drugimi državami za dosego tega cilja, obveznosti široke uporabe previdnostnega pristopa pri ohranjanju, upravljanju in izkoriščanju staležev rib, obveznosti zagotovitve skladnosti ukrepov za ohranjanje in upravljanje, kadar se morski viri pojavljajo na morskih območjih z različnim statusom jurisdikcije, in obveznosti upoštevanja drugih legitimnih uporab morij. Skupna ribiška politika bi morala zato prispevati k izvajanju mednarodnih obveznosti Unije na podlagi teh mednarodnih instrumentov. Kadar države članice sprejemajo ukrepe za ohranjanje in upravljanje, ki jih lahko sprejmejo v okviru skupne ribiške politike, bi morale dosledno ravnati tudi v skladu z mednarodnimi obveznostmi glede ohranjanja in sodelovanja, ki izhajajo iz navedenih mednarodnih instrumentov.

| (7) | Unija in njene države članice so se leta 2002 na svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju v Johannesburgu zavezale, da bodo ukrepale proti stalnemu upadanju številnih staležev rib. Zato bi morala Unija izboljšati svojo skupno ribiško politiko in tako zagotoviti, da se z izkoriščanjem morskih bioloških virov v razumnem roku obnovijo in ohranijo populacije lovljenih staležev rib nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos. Ravni izkoriščanja bi morale biti dosežene do leta 2015. Doseganje teh ravni izkoriščanja po letu 2015 bi moralo biti dovoljeno le, če bi bila sicer resno ogrožena socialna in gospodarska trajnost zadevnih ribiških flot. Po letu 2015, bi bilo treba te ravni doseči čim prej, v nobenem primeru pa ne pozneje kot leta 2020. Kadar za določitev navedenih ravni ni na voljo dovolj znanstvenih informacij, se lahko proučijo približni parametri. |
| --- | --- |

(7)

Unija in njene države članice so se leta 2002 na svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju v Johannesburgu zavezale, da bodo ukrepale proti stalnemu upadanju številnih staležev rib. Zato bi morala Unija izboljšati svojo skupno ribiško politiko in tako zagotoviti, da se z izkoriščanjem morskih bioloških virov v razumnem roku obnovijo in ohranijo populacije lovljenih staležev rib nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos. Ravni izkoriščanja bi morale biti dosežene do leta 2015. Doseganje teh ravni izkoriščanja po letu 2015 bi moralo biti dovoljeno le, če bi bila sicer resno ogrožena socialna in gospodarska trajnost zadevnih ribiških flot. Po letu 2015, bi bilo treba te ravni doseči čim prej, v nobenem primeru pa ne pozneje kot leta 2020. Kadar za določitev navedenih ravni ni na voljo dovolj znanstvenih informacij, se lahko proučijo približni parametri.

| (8) | Pri odločitvah o upravljanju, ki se nanašajo na največji trajnostni donos v mešanem ribištvu, bi bilo treba upoštevati težave pri ribolovu vseh staležev hkrati v mešanem ribištvu z največjim trajnostnim donosom, zlasti kadar znanstveno mnenje kaže, da je s povečanjem selektivnosti uporabljenega ribolovnega orodja zelo težko preprečiti pojav vrst, ki omejujejo ribolov. Ustrezne znanstvene organe bi bilo treba zaprositi za mnenje o ustreznih ravneh ribolovne umrljivosti v takih primerih. |
| --- | --- |

(8)

Pri odločitvah o upravljanju, ki se nanašajo na največji trajnostni donos v mešanem ribištvu, bi bilo treba upoštevati težave pri ribolovu vseh staležev hkrati v mešanem ribištvu z največjim trajnostnim donosom, zlasti kadar znanstveno mnenje kaže, da je s povečanjem selektivnosti uporabljenega ribolovnega orodja zelo težko preprečiti pojav vrst, ki omejujejo ribolov. Ustrezne znanstvene organe bi bilo treba zaprositi za mnenje o ustreznih ravneh ribolovne umrljivosti v takih primerih.

| (9) | Skupna ribiška politika bi morala zagotoviti skladnost s cilji ribištva, določenimi v sklepu Konference pogodbenic h Konvenciji o biotski raznovrstnosti o Strateškem načrtu za biotsko raznovrstnost 2011–2020, in cilji biotske raznovrstnosti, ki jih je sprejel Evropski svet dne 25. in 26. marca 2010. |
| --- | --- |

(9)

Skupna ribiška politika bi morala zagotoviti skladnost s cilji ribištva, določenimi v sklepu Konference pogodbenic h Konvenciji o biotski raznovrstnosti o Strateškem načrtu za biotsko raznovrstnost 2011–2020, in cilji biotske raznovrstnosti, ki jih je sprejel Evropski svet dne 25. in 26. marca 2010.

| (10) | Trajnostno izkoriščanje morskih bioloških virov bi moralo temeljiti na previdnostnem pristopu, ki izhaja iz previdnostnega načela iz prvega pododstavka člena 191(2) Pogodbe, ob upoštevanju razpoložljivih znanstvenih podatkov. |
| --- | --- |

(10)

Trajnostno izkoriščanje morskih bioloških virov bi moralo temeljiti na previdnostnem pristopu, ki izhaja iz previdnostnega načela iz prvega pododstavka člena 191(2) Pogodbe, ob upoštevanju razpoložljivih znanstvenih podatkov.

| (11) | Skupna ribiška politika bi morala prispevati k varstvu morskega okolja, trajnostnemu upravljanju vseh komercialno izkoriščanih vrst in zlasti k doseganju dobrega okoljskega stanja do leta 2020, kot je določeno v členu 1(1) Direktive 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta (11). |
| --- | --- |

(11)

Skupna ribiška politika bi morala prispevati k varstvu morskega okolja, trajnostnemu upravljanju vseh komercialno izkoriščanih vrst in zlasti k doseganju dobrega okoljskega stanja do leta 2020, kot je določeno v členu 1(1) Direktive 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta (11).

| (12) | Skupna ribiška politika bi morala tudi prispevati k oskrbi trga Unije s hrano z visoko hranljivo vrednostjo in zmanjšanju odvisnosti trga Unije od uvoza hrane. Spodbujati bi morala tudi k neposrednemu in posrednemu ustvarjanju delovnih mest in gospodarskemu razvoju v obalnih območjih. |
| --- | --- |

(12)

Skupna ribiška politika bi morala tudi prispevati k oskrbi trga Unije s hrano z visoko hranljivo vrednostjo in zmanjšanju odvisnosti trga Unije od uvoza hrane. Spodbujati bi morala tudi k neposrednemu in posrednemu ustvarjanju delovnih mest in gospodarskemu razvoju v obalnih območjih.

| (13) | Izvajati je treba ekosistemski pristop k upravljanju ribištva, omejiti bi bilo treba okoljske vplive ribolovnih dejavnosti ter preprečiti in čim bolj zmanjšati neželen ulov. |
| --- | --- |

(13)

Izvajati je treba ekosistemski pristop k upravljanju ribištva, omejiti bi bilo treba okoljske vplive ribolovnih dejavnosti ter preprečiti in čim bolj zmanjšati neželen ulov.

| (14) | Pomembno je, da upravljanje skupne ribiške politike temelji na načelih dobrega upravljanja. Ta načela vključujejo odločanje na podlagi najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja, široko vključitev zainteresiranih strani in dolgoročno perspektivo. Uspešno upravljanje skupne ribiške politike je odvisno tudi od jasne opredelitve odgovornosti na ravni Unije ter na regionalni, nacionalni in lokalni ravni, pa tudi od medsebojne združljivosti sprejetih ukrepov in njihove skladnosti z drugimi politikami Unije. |
| --- | --- |

(14)

Pomembno je, da upravljanje skupne ribiške politike temelji na načelih dobrega upravljanja. Ta načela vključujejo odločanje na podlagi najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja, široko vključitev zainteresiranih strani in dolgoročno perspektivo. Uspešno upravljanje skupne ribiške politike je odvisno tudi od jasne opredelitve odgovornosti na ravni Unije ter na regionalni, nacionalni in lokalni ravni, pa tudi od medsebojne združljivosti sprejetih ukrepov in njihove skladnosti z drugimi politikami Unije.

| (15) | Skupna ribiška politika bi morala prispevati k izboljšanju varnosti in delovnih pogojev za gospodarske subjekte v ribiškem sektorju. |
| --- | --- |

(15)

Skupna ribiška politika bi morala prispevati k izboljšanju varnosti in delovnih pogojev za gospodarske subjekte v ribiškem sektorju.

| (16) | Skupna ribiška politika bi po potrebi morala v celoti upoštevati zdravje in dobro počutje živali ter varnost hrane in krme. |
| --- | --- |

(16)

Skupna ribiška politika bi po potrebi morala v celoti upoštevati zdravje in dobro počutje živali ter varnost hrane in krme.

| (17) | Skupno ribiško politiko bi bilo treba izvajati na način, ki je skladen z drugimi politikami Unije in zlasti upošteva medsebojno vplivanje z dejavnostmi Unije na drugih področjih pomorske politike. Pri upravljanju različnih sektorskih politik v bazenih Baltskega morja, Severnega morja, Keltskega morja, Biskajskega zaliva in iberske obale, Sredozemskega morja ter Črnega morja bi bilo treba zagotoviti skladnost. |
| --- | --- |

(17)

Skupno ribiško politiko bi bilo treba izvajati na način, ki je skladen z drugimi politikami Unije in zlasti upošteva medsebojno vplivanje z dejavnostmi Unije na drugih področjih pomorske politike. Pri upravljanju različnih sektorskih politik v bazenih Baltskega morja, Severnega morja, Keltskega morja, Biskajskega zaliva in iberske obale, Sredozemskega morja ter Črnega morja bi bilo treba zagotoviti skladnost.

| (18) | Ribiška plovila Unije bi morala imeti enak dostop do voda in virov Unije, in sicer ob upoštevanju predpisov skupne ribiške politike. |
| --- | --- |

(18)

Ribiška plovila Unije bi morala imeti enak dostop do voda in virov Unije, in sicer ob upoštevanju predpisov skupne ribiške politike.

| (19) | Veljavni predpisi, ki omejujejo dostop do virov znotraj con12 navtičnih milj držav članic zadovoljivo prispevajo k ohranjanju z omejevanjem ribolovnega napora v najbolj občutljivem delu voda Unije. Navedeni predpisi prispevajo tudi k ohranjanju tradicionalnih ribolovnih dejavnosti, od katerih je zelo odvisen socialni in gospodarski razvoj nekaterih obalnih skupnosti. Zato bi se ti predpisi morali še naprej uporabljati. Države članice bi si morale prizadevati, da bi malim ali priobalnim ribičem oziroma ribičem obrtnikom zagotovile prednostni dostop. |
| --- | --- |

(19)

Veljavni predpisi, ki omejujejo dostop do virov znotraj con12 navtičnih milj držav članic zadovoljivo prispevajo k ohranjanju z omejevanjem ribolovnega napora v najbolj občutljivem delu voda Unije. Navedeni predpisi prispevajo tudi k ohranjanju tradicionalnih ribolovnih dejavnosti, od katerih je zelo odvisen socialni in gospodarski razvoj nekaterih obalnih skupnosti. Zato bi se ti predpisi morali še naprej uporabljati. Države članice bi si morale prizadevati, da bi malim ali priobalnim ribičem oziroma ribičem obrtnikom zagotovile prednostni dostop.

| (20) | Po potrebi bi bilo treba posebej obravnavati in podpreti majhne otoke na odprtem morju, ki so odvisni od ribištva, ter jim tako omogočiti preživetje in blaginjo. |
| --- | --- |

(20)

Po potrebi bi bilo treba posebej obravnavati in podpreti majhne otoke na odprtem morju, ki so odvisni od ribištva, ter jim tako omogočiti preživetje in blaginjo.

| (21) | Morski biološki viri okoli najbolj oddaljenih regij Unije iz prvega odstavka člena 349 Pogodbe bi morali biti posebej zaščiteni, ker z vidika strukturnega, socialnega in gospodarskega položaja teh ozemelj prispevajo k ohranjanju njihovega lokalnega gospodarstva. Zato bi bilo treba nekatere ribolovne dejavnosti v teh vodah omejiti na ribiška plovila, registrirana v pristaniščih na teh ozemljih. |
| --- | --- |

(21)

Morski biološki viri okoli najbolj oddaljenih regij Unije iz prvega odstavka člena 349 Pogodbe bi morali biti posebej zaščiteni, ker z vidika strukturnega, socialnega in gospodarskega položaja teh ozemelj prispevajo k ohranjanju njihovega lokalnega gospodarstva. Zato bi bilo treba nekatere ribolovne dejavnosti v teh vodah omejiti na ribiška plovila, registrirana v pristaniščih na teh ozemljih.

| (22) | Da bi prispevala k ohranjanju živih vodnih virov in morskih ekosistemov, bi si morala Unija prizadevati za zaščito biološko občutljivih območij, tako da bi jih imenovala za zaščitena območja. Na takih območjih bi moralo biti možno omejiti ali prepovedati ribolovne dejavnosti. Pri odločanju o tem, katera območja naj se imenujejo, bi bilo treba posebno pozornost nameniti tistim, kjer obstajajo jasni dokazi o visoki koncentraciji rib, manjših od najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, in drstitvenim območjem ter območjem, ki veljajo za biogeografsko občutljiva. Upoštevati bi bilo treba tudi obstoječa ohranitvena območja. Da bi olajšale proces imenovanja, bi morale države članice identificirati ustrezna območja, vključno z območji, ki so del skladne mreže, in po potrebi pri tem sodelovati ter pripraviti in Komisiji predložiti skupna priporočila. Da bi bila vzpostavitev zaščitenih območij učinkovitejša, bi moralo biti možno, da se na Komisijo prenese pooblastilo za njihovo vključitev v okviru večletnega načrta. Komisija bi morala o delovanju teh zaščitenih območij redno poročati Evropskemu parlamentu in Svetu, da se tako zagotovi zadostna raven demokratične odgovornosti in nadzora. |
| --- | --- |

(22)

Da bi prispevala k ohranjanju živih vodnih virov in morskih ekosistemov, bi si morala Unija prizadevati za zaščito biološko občutljivih območij, tako da bi jih imenovala za zaščitena območja. Na takih območjih bi moralo biti možno omejiti ali prepovedati ribolovne dejavnosti. Pri odločanju o tem, katera območja naj se imenujejo, bi bilo treba posebno pozornost nameniti tistim, kjer obstajajo jasni dokazi o visoki koncentraciji rib, manjših od najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, in drstitvenim območjem ter območjem, ki veljajo za biogeografsko občutljiva. Upoštevati bi bilo treba tudi obstoječa ohranitvena območja. Da bi olajšale proces imenovanja, bi morale države članice identificirati ustrezna območja, vključno z območji, ki so del skladne mreže, in po potrebi pri tem sodelovati ter pripraviti in Komisiji predložiti skupna priporočila. Da bi bila vzpostavitev zaščitenih območij učinkovitejša, bi moralo biti možno, da se na Komisijo prenese pooblastilo za njihovo vključitev v okviru večletnega načrta. Komisija bi morala o delovanju teh zaščitenih območij redno poročati Evropskemu parlamentu in Svetu, da se tako zagotovi zadostna raven demokratične odgovornosti in nadzora.

| (23) | Cilj trajnostnega izkoriščanja morskih bioloških virov je mogoče učinkoviteje doseči z večletnim pristopom k upravljanju ribištva, in sicer s prednostnim oblikovanjem večletnih načrtov, ki odražajo posebnosti različnih ribištev. |
| --- | --- |

(23)

Cilj trajnostnega izkoriščanja morskih bioloških virov je mogoče učinkoviteje doseči z večletnim pristopom k upravljanju ribištva, in sicer s prednostnim oblikovanjem večletnih načrtov, ki odražajo posebnosti različnih ribištev.

| (24) | Večletni načrti bi morali po možnosti zajemati več staležev, kadar se ti staleži izkoriščajo skupaj. Z večletnimi načrti bi bilo treba vzpostaviti okvir za trajnostno izkoriščanje zadevnih staležev in morskih ekosistemov, pri čemer bi bilo treba določiti jasne časovne okvire in varnostne mehanizme za ravnanje ob nepredvidenih dogodkih. Za večletne načrte bi morali veljati tudi jasno določeni cilji upravljanja, da bi se prispevalo k trajnostnemu izkoriščanju staležev in zaščiti zadevnih morskih ekosistemov. Te načrte bi bilo treba sprejeti v posvetovanju s svetovalnimi sveti, gospodarskimi subjekti v ribiškem sektorju, znanstveniki in drugimi zainteresiranimi stranmi, ki imajo interes za upravljanje ribištva. |
| --- | --- |

(24)

Večletni načrti bi morali po možnosti zajemati več staležev, kadar se ti staleži izkoriščajo skupaj. Z večletnimi načrti bi bilo treba vzpostaviti okvir za trajnostno izkoriščanje zadevnih staležev in morskih ekosistemov, pri čemer bi bilo treba določiti jasne časovne okvire in varnostne mehanizme za ravnanje ob nepredvidenih dogodkih. Za večletne načrte bi morali veljati tudi jasno določeni cilji upravljanja, da bi se prispevalo k trajnostnemu izkoriščanju staležev in zaščiti zadevnih morskih ekosistemov. Te načrte bi bilo treba sprejeti v posvetovanju s svetovalnimi sveti, gospodarskimi subjekti v ribiškem sektorju, znanstveniki in drugimi zainteresiranimi stranmi, ki imajo interes za upravljanje ribištva.

| (25) | Direktiva 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta (12), Direktiva Sveta 92/43/EGS (13) in Direktiva 2008/56/ES državam članicam nalagajo nekatere obveznosti v zvezi s posebnimi območji varstva, posebnimi ohranitvenimi območji oziroma zaščitenimi morskimi območji. Zaradi takšnih ukrepov bi bilo morda treba sprejeti ukrepe v okviru skupne ribiške politike. Zato bi bilo države članice ustrezno pooblastiti, da za vode pod svojo suverenostjo ali jurisdikcijo sprejmejo ohranitvene ukrepe, ki so potrebni za izpolnitev obveznosti, ki jih imajo v skladu z navedenimi akti Unije, če takšni ukrepi ne posegajo v ribiške interese drugih držav članic. Kadar bi lahko takšni ukrepi posegali v ribiške interese drugih držav članic, bi bilo treba pooblastila za sprejemanje takšnih ukrepov podeliti Komisiji, poleg tega pa bi morale zadevne države članice sodelovati na regionalni ravni. |
| --- | --- |

(25)

Direktiva 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta (12), Direktiva Sveta 92/43/EGS (13) in Direktiva 2008/56/ES državam članicam nalagajo nekatere obveznosti v zvezi s posebnimi območji varstva, posebnimi ohranitvenimi območji oziroma zaščitenimi morskimi območji. Zaradi takšnih ukrepov bi bilo morda treba sprejeti ukrepe v okviru skupne ribiške politike. Zato bi bilo države članice ustrezno pooblastiti, da za vode pod svojo suverenostjo ali jurisdikcijo sprejmejo ohranitvene ukrepe, ki so potrebni za izpolnitev obveznosti, ki jih imajo v skladu z navedenimi akti Unije, če takšni ukrepi ne posegajo v ribiške interese drugih držav članic. Kadar bi lahko takšni ukrepi posegali v ribiške interese drugih držav članic, bi bilo treba pooblastila za sprejemanje takšnih ukrepov podeliti Komisiji, poleg tega pa bi morale zadevne države članice sodelovati na regionalni ravni.

| (26) | Potrebni so ukrepi za zmanjšanje sedanjih visokih ravni neželenega ulova in za postopno odpravo zavržkov. Neželen ulov in zavržki dejansko pomenijo veliko odpadkov, pri čemer negativno vplivajo na trajnostno izkoriščanje morskih bioloških virov in morskih ekosistemov ter finančno vzdržnost ribištva. Uvesti in postopno izvajati bi bilo treba obveznost iztovarjanja celotnega ulova (v nadaljnjem besedilu: obveznost raztovarjanja) vrst, za katere veljajo omejitve ulova, v Sredozemskem morju poleg ulova vrst, za katere velja najmanjša velikost, med ribolovnimi dejavnostmi v vodah Unije ali z ribiškimi plovili Unije, pravila, ki so ribiče doslej zavezovala k zavržkom, pa bi bilo treba razveljaviti. |
| --- | --- |

(26)

Potrebni so ukrepi za zmanjšanje sedanjih visokih ravni neželenega ulova in za postopno odpravo zavržkov. Neželen ulov in zavržki dejansko pomenijo veliko odpadkov, pri čemer negativno vplivajo na trajnostno izkoriščanje morskih bioloških virov in morskih ekosistemov ter finančno vzdržnost ribištva. Uvesti in postopno izvajati bi bilo treba obveznost iztovarjanja celotnega ulova (v nadaljnjem besedilu: obveznost raztovarjanja) vrst, za katere veljajo omejitve ulova, v Sredozemskem morju poleg ulova vrst, za katere velja najmanjša velikost, med ribolovnimi dejavnostmi v vodah Unije ali z ribiškimi plovili Unije, pravila, ki so ribiče doslej zavezovala k zavržkom, pa bi bilo treba razveljaviti.

| (27) | Obveznost iztovarjanja bi bilo treba uvesti glede na posamezno ribištvo. Ribičem bi morali še naprej dovoljevati zavržke vrst, ki imajo po najboljšem razpoložljivem znanstvenem mnenju visoko stopnjo preživetja, če se spustijo nazaj v morje. |
| --- | --- |

(27)

Obveznost iztovarjanja bi bilo treba uvesti glede na posamezno ribištvo. Ribičem bi morali še naprej dovoljevati zavržke vrst, ki imajo po najboljšem razpoložljivem znanstvenem mnenju visoko stopnjo preživetja, če se spustijo nazaj v morje.

| (28) | Da bi obveznost iztovarjanja delovala in da bi se omilili učinki nihanja sestave letnega ulova, bi morale države članice imeti možnost, da do določenega odstotka prenesejo kvote med leti. |
| --- | --- |

(28)

Da bi obveznost iztovarjanja delovala in da bi se omilili učinki nihanja sestave letnega ulova, bi morale države članice imeti možnost, da do določenega odstotka prenesejo kvote med leti.

| (29) | Pri izvajanju obveznosti iztovarjanja si morajo države članice čim bolj prizadevati, da bi zmanjšale neželen ulov. V ta namen je treba prednost nameniti izboljšavam selektivnih ribolovnih tehnik, da se prepreči in čim bolj zmanjša neželen ulov. Pomembno je, da države članice razdelijo kvote med plovila v taki kombinaciji, ki čim bolj odraža pričakovano sestavo vrst v ribolovu. V primeru neskladja med razpoložljivimi kvotami in dejanskim ribolovnim vzorcem bi države članice lahko upoštevale prilagoditve z zamenjavo kvot z drugimi državami članicami, ki se lahko izvaja tudi redno. Države članice bi lahko razmislile tudi o tem, da bi lastnikom plovil olajšale združevanje posameznih kvot, na primer znotraj organizacij proizvajalcev ali skupin lastnikov plovil. Na koncu bi morale države članice pretehtati možnost, da se vrste prilova odštejejo od kvote ciljnih vrst, odvisno od statusa ohranjenosti vrst prilova. |
| --- | --- |

(29)

Pri izvajanju obveznosti iztovarjanja si morajo države članice čim bolj prizadevati, da bi zmanjšale neželen ulov. V ta namen je treba prednost nameniti izboljšavam selektivnih ribolovnih tehnik, da se prepreči in čim bolj zmanjša neželen ulov. Pomembno je, da države članice razdelijo kvote med plovila v taki kombinaciji, ki čim bolj odraža pričakovano sestavo vrst v ribolovu. V primeru neskladja med razpoložljivimi kvotami in dejanskim ribolovnim vzorcem bi države članice lahko upoštevale prilagoditve z zamenjavo kvot z drugimi državami članicami, ki se lahko izvaja tudi redno. Države članice bi lahko razmislile tudi o tem, da bi lastnikom plovil olajšale združevanje posameznih kvot, na primer znotraj organizacij proizvajalcev ali skupin lastnikov plovil. Na koncu bi morale države članice pretehtati možnost, da se vrste prilova odštejejo od kvote ciljnih vrst, odvisno od statusa ohranjenosti vrst prilova.

| (30) | Omejiti bi bilo treba namen iztovarjanja ulovljenih rib, manjših od najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, in izključiti prodajo teh rib za prehrano ljudi. |
| --- | --- |

(30)

Omejiti bi bilo treba namen iztovarjanja ulovljenih rib, manjših od najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, in izključiti prodajo teh rib za prehrano ljudi.

| (31) | Da bi upoštevali neželen ulov, ki ga ni mogoče preprečiti tudi z uporabo vseh ukrepov za njegovo zmanjšanje, bi bilo treba uvesti nekatere izjeme de minimis od obveznosti iztovarjanja za ribištva, za katera velja obveznost iztovarjanja, zlasti z večletnimi načrti. |
| --- | --- |

(31)

Da bi upoštevali neželen ulov, ki ga ni mogoče preprečiti tudi z uporabo vseh ukrepov za njegovo zmanjšanje, bi bilo treba uvesti nekatere izjeme de minimis od obveznosti iztovarjanja za ribištva, za katera velja obveznost iztovarjanja, zlasti z večletnimi načrti.

| (32) | Kadar se uporablja obveznost iztovarjanja, vključno z obveznostjo dokumentiranja ulova, bi moralo ob upoštevanju znanstvenega mnenja ter ne da bi se ogrozili cilji največjega trajnostnega donosa in ne da bi se povečala ribolovna umrljivost, biti možno, da se povečajo povezane ribolovne možnosti, da bi se upoštevalo iztovarjanje rib, ki so bile prej zavržene. |
| --- | --- |

(32)

Kadar se uporablja obveznost iztovarjanja, vključno z obveznostjo dokumentiranja ulova, bi moralo ob upoštevanju znanstvenega mnenja ter ne da bi se ogrozili cilji največjega trajnostnega donosa in ne da bi se povečala ribolovna umrljivost, biti možno, da se povečajo povezane ribolovne možnosti, da bi se upoštevalo iztovarjanje rib, ki so bile prej zavržene.

| (33) | Dostop do ribištva bi moral temeljiti na preglednih in objektivnih merilih, vključno z okoljskimi, socialnimi in ekonomskimi. Države članice bi morale spodbujati odgovoren ribolov, tako da bi zagotavljale spodbude za tiste gospodarske subjekte, ki lovijo na okolju najmanj škodljiv način in ki družbi zagotavljajo največje koristi. |
| --- | --- |

(33)

Dostop do ribištva bi moral temeljiti na preglednih in objektivnih merilih, vključno z okoljskimi, socialnimi in ekonomskimi. Države članice bi morale spodbujati odgovoren ribolov, tako da bi zagotavljale spodbude za tiste gospodarske subjekte, ki lovijo na okolju najmanj škodljiv način in ki družbi zagotavljajo največje koristi.

| (34) | Za staleže, za katere ni bil pripravljen večletni načrt, bi bilo treba z določitvijo omejitev ulova ali ribolovnega napora zagotoviti ravni izkoriščanja, ki omogočajo največji trajnostni donos. Če na voljo ni dovolj podatkov, bi bilo treba ribištvo upravljati z uporabo približnih parametrov. |
| --- | --- |

(34)

Za staleže, za katere ni bil pripravljen večletni načrt, bi bilo treba z določitvijo omejitev ulova ali ribolovnega napora zagotoviti ravni izkoriščanja, ki omogočajo največji trajnostni donos. Če na voljo ni dovolj podatkov, bi bilo treba ribištvo upravljati z uporabo približnih parametrov.

| (35) | Glede na negotovo gospodarsko stanje ribiškega sektorja in odvisnost nekaterih obalnih skupnosti od ribolova je treba zagotoviti relativno stabilnost ribolovnih dejavnosti z dodelitvijo ribolovnih možnosti državam članicam na podlagi napovedljivega deleža staležev za vsako državo članico. |
| --- | --- |

(35)

Glede na negotovo gospodarsko stanje ribiškega sektorja in odvisnost nekaterih obalnih skupnosti od ribolova je treba zagotoviti relativno stabilnost ribolovnih dejavnosti z dodelitvijo ribolovnih možnosti državam članicam na podlagi napovedljivega deleža staležev za vsako državo članico.

| (36) | Ta relativna stabilnost ribolovnih dejavnosti bi morala ob upoštevanju začasnega biološkega stanja staležev ščititi in v celoti upoštevati posebne potrebe regij, katerih lokalno prebivalstvo je še posebno odvisno od ribolova in z njim povezanih dejavnosti, kot je odločil Svet v svoji resoluciji z dne 3. novembra 1976 (14), in zlasti v Prilogi VII k resoluciji. |
| --- | --- |

(36)

Ta relativna stabilnost ribolovnih dejavnosti bi morala ob upoštevanju začasnega biološkega stanja staležev ščititi in v celoti upoštevati posebne potrebe regij, katerih lokalno prebivalstvo je še posebno odvisno od ribolova in z njim povezanih dejavnosti, kot je odločil Svet v svoji resoluciji z dne 3. novembra 1976 (14), in zlasti v Prilogi VII k resoluciji.

| (37) | Zato bi bilo treba koncept relativne stabilnosti razumeti v tem smislu. |
| --- | --- |

(37)

Zato bi bilo treba koncept relativne stabilnosti razumeti v tem smislu.

| (38) | Komisijo bilo treba pooblastiti za sprejetje začasnih ukrepov, če bi ribolovne dejavnosti resno ogrožale ohranjanje morskih bioloških virov ali morski ekosistem in bi se bilo treba na to grožnjo takoj odzvati. Te ukrepe bi bilo treba sprejeti v določenih rokih in bi morali veljati za določen čas. |
| --- | --- |

(38)

Komisijo bilo treba pooblastiti za sprejetje začasnih ukrepov, če bi ribolovne dejavnosti resno ogrožale ohranjanje morskih bioloških virov ali morski ekosistem in bi se bilo treba na to grožnjo takoj odzvati. Te ukrepe bi bilo treba sprejeti v določenih rokih in bi morali veljati za določen čas.

| (39) | Države članice bi morale z regionalnim sodelovanjem sprejeti skupna priporočila in druge instrumente za razvoj in izvajanje ohranitvenih ukrepov ter ukrepov, ki vplivajo na ribolovne dejavnosti na območjih, zaščitenih v skladu z okoljsko zakonodajo. V okviru regionalnega sodelovanja bi morala Komisija ohranitvene ukrepe sprejemati le z izvedbenimi ali delegiranimi akti, kadar vse zadevne države članice v regiji dosežejo dogovor o skupnem priporočilu. Kadar skupnega priporočila ni, bi morala Komisija predložiti predlog za ustrezne ukrepe, na podlagi Pogodbe. |
| --- | --- |

(39)

Države članice bi morale z regionalnim sodelovanjem sprejeti skupna priporočila in druge instrumente za razvoj in izvajanje ohranitvenih ukrepov ter ukrepov, ki vplivajo na ribolovne dejavnosti na območjih, zaščitenih v skladu z okoljsko zakonodajo. V okviru regionalnega sodelovanja bi morala Komisija ohranitvene ukrepe sprejemati le z izvedbenimi ali delegiranimi akti, kadar vse zadevne države članice v regiji dosežejo dogovor o skupnem priporočilu. Kadar skupnega priporočila ni, bi morala Komisija predložiti predlog za ustrezne ukrepe, na podlagi Pogodbe.

| (40) | Države članice bi bilo treba pooblastiti, da sprejmejo ohranitvene ukrepe in ukrepe upravljanja za staleže v vodah Unije, ki se uporabljajo izključno za ribiška plovila, ki plujejo pod njihovo zastavo. |
| --- | --- |

(40)

Države članice bi bilo treba pooblastiti, da sprejmejo ohranitvene ukrepe in ukrepe upravljanja za staleže v vodah Unije, ki se uporabljajo izključno za ribiška plovila, ki plujejo pod njihovo zastavo.

| (41) | Države članice bi bilo treba pooblastiti, da v svojih conah 12 navtičnih milj sprejmejo ohranitvene ukrepe in ukrepe upravljanja, ki se uporabljajo za vsa ribiška plovila Unije, pod pogojem, da so ti sprejeti ukrepi, kadar se uporabljajo za ribiška plovila Unije iz drugih držav članic, nediskriminatorni, da je bilo opravljeno posvetovanje z drugimi zadevnimi državami članicami ter da Unija ni sprejela ukrepov, ki izrecno zadevajo ohranjanje in upravljanje znotraj zadevne cone 12 navtičnih milj. |
| --- | --- |

(41)

Države članice bi bilo treba pooblastiti, da v svojih conah 12 navtičnih milj sprejmejo ohranitvene ukrepe in ukrepe upravljanja, ki se uporabljajo za vsa ribiška plovila Unije, pod pogojem, da so ti sprejeti ukrepi, kadar se uporabljajo za ribiška plovila Unije iz drugih držav članic, nediskriminatorni, da je bilo opravljeno posvetovanje z drugimi zadevnimi državami članicami ter da Unija ni sprejela ukrepov, ki izrecno zadevajo ohranjanje in upravljanje znotraj zadevne cone 12 navtičnih milj.

| (42) | Državam članicam bi moralo biti omogočeno, da uvedejo sistem prenosljivih ribolovnih koncesij. |
| --- | --- |

(42)

Državam članicam bi moralo biti omogočeno, da uvedejo sistem prenosljivih ribolovnih koncesij.

| (43) | Države članice bi morale sprejeti posebne ukrepe za prilagoditev števila ribiških plovil Unije razpoložljivim virom, in sicer na podlagi svojih ocen o ravnovesju med ribolovno zmogljivostjo svoje flote in razpoložljivimi ribolovnimi možnostmi. Ocene bi morale biti pripravljene v skladu s smernicami Komisije in predstavljene v letnem, ki se posreduje Komisiji. Ta letna poročila bi morala biti objavljena. Vsaka država članica bi morala imeti možnost, da izbere ukrepe in instrumente, ki jih želi sprejeti za zmanjševanje presežne ribolovne zmogljivosti. |
| --- | --- |

(43)

Države članice bi morale sprejeti posebne ukrepe za prilagoditev števila ribiških plovil Unije razpoložljivim virom, in sicer na podlagi svojih ocen o ravnovesju med ribolovno zmogljivostjo svoje flote in razpoložljivimi ribolovnimi možnostmi. Ocene bi morale biti pripravljene v skladu s smernicami Komisije in predstavljene v letnem, ki se posreduje Komisiji. Ta letna poročila bi morala biti objavljena. Vsaka država članica bi morala imeti možnost, da izbere ukrepe in instrumente, ki jih želi sprejeti za zmanjševanje presežne ribolovne zmogljivosti.

| (44) | Poleg tega bi bilo treba zaradi upravljanja in prilagoditve ribolovne zmogljivosti ohraniti obvezne zgornje meje za največjo zmogljivost flote in nacionalne sisteme vstopa/izstopa v zvezi s finančnimi sredstvi za umik plovil iz obratovanja. |
| --- | --- |

(44)

Poleg tega bi bilo treba zaradi upravljanja in prilagoditve ribolovne zmogljivosti ohraniti obvezne zgornje meje za največjo zmogljivost flote in nacionalne sisteme vstopa/izstopa v zvezi s finančnimi sredstvi za umik plovil iz obratovanja.

| (45) | Države članice bi morale evidentirati minimalne informacije o značilnostih in dejavnostih ribiških plovil Unije, ki plujejo pod njihovo zastavo. Te evidence bi morale biti Komisiji na voljo za namene spremljanja velikosti flot držav članic. |
| --- | --- |

(45)

Države članice bi morale evidentirati minimalne informacije o značilnostih in dejavnostih ribiških plovil Unije, ki plujejo pod njihovo zastavo. Te evidence bi morale biti Komisiji na voljo za namene spremljanja velikosti flot držav članic.

| (46) | Za upravljanje ribištva na podlagi najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja so potrebni usklajeni, zanesljivi in točni sklopi podatkov. Zato bi morale države članice zbirati podatke o flotah in njihovih ribolovnih dejavnostih, zlasti biološke podatke o ulovu, vključno z zavržki, ter informacije iz raziskav o staležih rib in morebitnih okoljskih vplivih ribolovnih dejavnosti na morski ekosistem. Države članice bi morale upravljati zbrane podatke ter jih dati na voljo končnim uporabnikom in drugim zainteresiranim stranem. Države članice bi morale sodelovati med seboj in s Komisijo, da se uskladijo dejavnosti zbiranja podatkov. Kar zadeva zbiranje podatkov, bi morale države članice po potrebi sodelovati tudi s tretjimi državami. Države članice bi morale Komisiji predložiti letno poročilo o svojih dejavnostih zbiranja podatkov, ki se objavi. |
| --- | --- |

(46)

Za upravljanje ribištva na podlagi najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja so potrebni usklajeni, zanesljivi in točni sklopi podatkov. Zato bi morale države članice zbirati podatke o flotah in njihovih ribolovnih dejavnostih, zlasti biološke podatke o ulovu, vključno z zavržki, ter informacije iz raziskav o staležih rib in morebitnih okoljskih vplivih ribolovnih dejavnosti na morski ekosistem. Države članice bi morale upravljati zbrane podatke ter jih dati na voljo končnim uporabnikom in drugim zainteresiranim stranem. Države članice bi morale sodelovati med seboj in s Komisijo, da se uskladijo dejavnosti zbiranja podatkov. Kar zadeva zbiranje podatkov, bi morale države članice po potrebi sodelovati tudi s tretjimi državami. Države članice bi morale Komisiji predložiti letno poročilo o svojih dejavnostih zbiranja podatkov, ki se objavi.

| (47) | Zbiranje podatkov bi moralo vključevati podatke, ki olajšujejo ekonomsko oceno podjetij, dejavnih v ribiškem sektorju, ribogojstvu ter predelavi ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, ter oceno zaposlitvenih trendov v teh sektorjih. |
| --- | --- |

(47)

Zbiranje podatkov bi moralo vključevati podatke, ki olajšujejo ekonomsko oceno podjetij, dejavnih v ribiškem sektorju, ribogojstvu ter predelavi ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, ter oceno zaposlitvenih trendov v teh sektorjih.

| (48) | Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF), ustanovljen s Sklepom Komisije 2005/629/ES (15), je lahko zaprošen za mnenje o zadevah, ki se nanašajo na ohranjanje in upravljanje morskih bioloških virov, da se zagotovi potrebna pomoč visoko usposobljenega znanstvenega osebja, zlasti na bioloških, gospodarskih, okoljskih, socialnih in tehničnih področjih. |
| --- | --- |

(48)

Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF), ustanovljen s Sklepom Komisije 2005/629/ES (15), je lahko zaprošen za mnenje o zadevah, ki se nanašajo na ohranjanje in upravljanje morskih bioloških virov, da se zagotovi potrebna pomoč visoko usposobljenega znanstvenega osebja, zlasti na bioloških, gospodarskih, okoljskih, socialnih in tehničnih področjih.

| (49) | Raziskave na področju ribolova, usmerjene v politiko, bi bilo treba podpreti s programi zbiranja znanstvenih podatkov o ribištvu ter programi raziskav in inovacij, sprejetimi na nacionalni ravni in izvedenimi skladno z drugimi državami članicami ter v okvirih Unije za raziskave in inovacije. Spodbujati pa bi bilo treba tudi boljše sodelovanje med industrijo in znanostjo. |
| --- | --- |

(49)

Raziskave na področju ribolova, usmerjene v politiko, bi bilo treba podpreti s programi zbiranja znanstvenih podatkov o ribištvu ter programi raziskav in inovacij, sprejetimi na nacionalni ravni in izvedenimi skladno z drugimi državami članicami ter v okvirih Unije za raziskave in inovacije. Spodbujati pa bi bilo treba tudi boljše sodelovanje med industrijo in znanostjo.

| (50) | Unija bi morala na mednarodni ravni spodbujati cilje skupne ribiške politike, da bi ribolovne dejavnosti Unije zunaj njenih voda temeljile na istih načelih in standardih, kot se uporabljajo v pravu Unije, hkrati pa si prizadevati za enake konkurenčne pogoje za gospodarske subjekte Unije in gospodarske subjekte iz tretjih držav. Zato bi morala Unija prevzeti vodilno vlogo pri izboljševanju uspešnosti regionalnih in mednarodnih organizacij, da bi lahko bolje ohranjale in upravljale žive morske vire v okviru svoje pristojnosti, vključno z bojem proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu. Unija bi morala sodelovati s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, da bi se izboljšalo izpolnjevanje mednarodnih ukrepov, vključno z bojem proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu. Stališče Unije bi moralo temeljiti na najboljšem razpoložljivem znanstvenem mnenju. |
| --- | --- |

(50)

Unija bi morala na mednarodni ravni spodbujati cilje skupne ribiške politike, da bi ribolovne dejavnosti Unije zunaj njenih voda temeljile na istih načelih in standardih, kot se uporabljajo v pravu Unije, hkrati pa si prizadevati za enake konkurenčne pogoje za gospodarske subjekte Unije in gospodarske subjekte iz tretjih držav. Zato bi morala Unija prevzeti vodilno vlogo pri izboljševanju uspešnosti regionalnih in mednarodnih organizacij, da bi lahko bolje ohranjale in upravljale žive morske vire v okviru svoje pristojnosti, vključno z bojem proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu. Unija bi morala sodelovati s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, da bi se izboljšalo izpolnjevanje mednarodnih ukrepov, vključno z bojem proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu. Stališče Unije bi moralo temeljiti na najboljšem razpoložljivem znanstvenem mnenju.

| (51) | Sporazumi o partnerstvu o trajnostnem ribištvu s tretjimi državami bi morali zagotoviti, da ribolovne dejavnosti Unije v vodah tretjih držav temeljijo na najboljšem razpoložljivem znanstvenem mnenju in izmenjavi ustreznih informacij, s čimer bi se zagotovilo trajnostno izkoriščanje morskih bioloških virov, preglednost pri določanju presežkov in posledično upravljanje virov, ki je skladno s cilji skupne ribiške politike. Ti sporazumi, ki določajo finančni prispevek Unije v zameno za dostop do virov, ki je skladen z interesi flote Unije, naj bi pripomogli k vzpostavitvi visokokakovostnega okvira upravljanja ter s tem zlasti učinkovitih ukrepov za zbiranje podatkov, spremljanje, kontrolo in nadzor. |
| --- | --- |

(51)

Sporazumi o partnerstvu o trajnostnem ribištvu s tretjimi državami bi morali zagotoviti, da ribolovne dejavnosti Unije v vodah tretjih držav temeljijo na najboljšem razpoložljivem znanstvenem mnenju in izmenjavi ustreznih informacij, s čimer bi se zagotovilo trajnostno izkoriščanje morskih bioloških virov, preglednost pri določanju presežkov in posledično upravljanje virov, ki je skladno s cilji skupne ribiške politike. Ti sporazumi, ki določajo finančni prispevek Unije v zameno za dostop do virov, ki je skladen z interesi flote Unije, naj bi pripomogli k vzpostavitvi visokokakovostnega okvira upravljanja ter s tem zlasti učinkovitih ukrepov za zbiranje podatkov, spremljanje, kontrolo in nadzor.

| (52) | Spoštovanje demokratičnih načel in človekovih pravic, kot so določene v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah in drugih pomembnih mednarodnih instrumentih o človekovih pravicah, ter načela pravne države bi moralo biti bistven element sporazumov o partnerstvu o trajnostnem ribištvu, ki bi morali vsebovati posebno klavzulo o človekovih pravicah. Vključitev klavzule o človekovih pravicah v sporazume o partnerstvu o trajnostnem ribištvu bi morala biti popolnoma skladna s splošnimi cilji razvojne politike Unije. |
| --- | --- |

(52)

Spoštovanje demokratičnih načel in človekovih pravic, kot so določene v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah in drugih pomembnih mednarodnih instrumentih o človekovih pravicah, ter načela pravne države bi moralo biti bistven element sporazumov o partnerstvu o trajnostnem ribištvu, ki bi morali vsebovati posebno klavzulo o človekovih pravicah. Vključitev klavzule o človekovih pravicah v sporazume o partnerstvu o trajnostnem ribištvu bi morala biti popolnoma skladna s splošnimi cilji razvojne politike Unije.

| (53) | Ribogojstvo bi moralo po vsej Uniji prispevati k ohranjevanju potenciala proizvodnje hrane na trajnostni osnovi, da bi bila tako dolgoročno zagotovljena zanesljiva preskrba s hrano, vključno z dobavo hrane, kakor tudi rast in delovna mesta za državljane Unije ter da bi lahko zadostili vse večjemu svetovnemu povpraševanju po morski hrani. |
| --- | --- |

(53)

Ribogojstvo bi moralo po vsej Uniji prispevati k ohranjevanju potenciala proizvodnje hrane na trajnostni osnovi, da bi bila tako dolgoročno zagotovljena zanesljiva preskrba s hrano, vključno z dobavo hrane, kakor tudi rast in delovna mesta za državljane Unije ter da bi lahko zadostili vse večjemu svetovnemu povpraševanju po morski hrani.

| (54) | V strategiji Komisije za trajnostni razvoj evropskega ribogojstva, sprejeti leta 2009, ki jo je podprl in potrdil Svet ter podprl Evropski parlament, je bila izražena potreba po tem, da se ustvarijo in spodbujajo enaki konkurenčni pogoji za ribogojstvo, ki so osnova za njegov trajnostni razvoj. |
| --- | --- |

(54)

V strategiji Komisije za trajnostni razvoj evropskega ribogojstva, sprejeti leta 2009, ki jo je podprl in potrdil Svet ter podprl Evropski parlament, je bila izražena potreba po tem, da se ustvarijo in spodbujajo enaki konkurenčni pogoji za ribogojstvo, ki so osnova za njegov trajnostni razvoj.

| (55) | Na dejavnosti ribogojstva v Uniji vplivajo razmere, ki se med državami članicami razlikujejo, tudi kar zadeva dovoljenja za gospodarske subjekte. Zato bi bilo treba oblikovati strateške smernice Unije za nacionalne strateške načrte, da bi izboljšali konkurenčnost sektorja ribogojstva ter obenem podprli njegov razvoj in inovacije, spodbudili gospodarsko dejavnost in razvejenost ter izboljšali kakovost življenja na obalnih in celinskih območjih. Prav tako bi bilo treba med državami članicami vzpostaviti mehanizme za izmenjavo informacij in najboljših praks med državami članicami na podlagi odprte metode koordinacije nacionalnih ukrepov v zvezi z varnostjo poslovanja, dostopom do voda in prostora Unije ter poenostavitvijo postopkov izdaje dovoljenj. |
| --- | --- |

(55)

Na dejavnosti ribogojstva v Uniji vplivajo razmere, ki se med državami članicami razlikujejo, tudi kar zadeva dovoljenja za gospodarske subjekte. Zato bi bilo treba oblikovati strateške smernice Unije za nacionalne strateške načrte, da bi izboljšali konkurenčnost sektorja ribogojstva ter obenem podprli njegov razvoj in inovacije, spodbudili gospodarsko dejavnost in razvejenost ter izboljšali kakovost življenja na obalnih in celinskih območjih. Prav tako bi bilo treba med državami članicami vzpostaviti mehanizme za izmenjavo informacij in najboljših praks med državami članicami na podlagi odprte metode koordinacije nacionalnih ukrepov v zvezi z varnostjo poslovanja, dostopom do voda in prostora Unije ter poenostavitvijo postopkov izdaje dovoljenj.

| (56) | Zaradi posebnega značaja ribogojstva je potreben svetovalni svet za posvetovanje z zainteresiranimi stranmi o elementih politik Unije, ki bi lahko vplivali na ribogojstvo. |
| --- | --- |

(56)

Zaradi posebnega značaja ribogojstva je potreben svetovalni svet za posvetovanje z zainteresiranimi stranmi o elementih politik Unije, ki bi lahko vplivali na ribogojstvo.

| (57) | Okrepiti je treba konkurenčnost sektorja ribištva in ribogojstva Unije in ga poenostaviti v podporo boljšemu upravljanju proizvodnje in tržnih dejavnosti. Skupna ureditev trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva bi morala zagotoviti enake konkurenčne pogoje za vse ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva, ki se tržijo v Uniji, ne glede na njihovo poreklo, potrošnikom bi morala omogočiti bolj ozaveščeno odločanje, podpirati bi morala odgovorno potrošnjo ter izboljšati gospodarsko znanje in razumevanje trgov Unije v celotni dobavni verigi. |
| --- | --- |

(57)

Okrepiti je treba konkurenčnost sektorja ribištva in ribogojstva Unije in ga poenostaviti v podporo boljšemu upravljanju proizvodnje in tržnih dejavnosti. Skupna ureditev trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva bi morala zagotoviti enake konkurenčne pogoje za vse ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva, ki se tržijo v Uniji, ne glede na njihovo poreklo, potrošnikom bi morala omogočiti bolj ozaveščeno odločanje, podpirati bi morala odgovorno potrošnjo ter izboljšati gospodarsko znanje in razumevanje trgov Unije v celotni dobavni verigi.

| (58) | Skupna ureditev trgov bi se morala izvajati ob spoštovanju mednarodnih zavez Unije, zlasti določb Svetovne trgovinske organizacije. |
| --- | --- |

(58)

Skupna ureditev trgov bi se morala izvajati ob spoštovanju mednarodnih zavez Unije, zlasti določb Svetovne trgovinske organizacije.

| (59) | Da bi zagotovili skladnost s predpisi skupne ribiške politike, bi bilo treba vzpostaviti učinkovit sistem nadzora, inšpekcije in izvrševanja, vključno z bojem proti nezakonitim, neprijavljenim in nereguliranim ribolovnim dejavnostim. |
| --- | --- |

(59)

Da bi zagotovili skladnost s predpisi skupne ribiške politike, bi bilo treba vzpostaviti učinkovit sistem nadzora, inšpekcije in izvrševanja, vključno z bojem proti nezakonitim, neprijavljenim in nereguliranim ribolovnim dejavnostim.

| (60) | V okviru sistema Unije za nadzor, inšpekcijo in izvrševanje bi bilo treba spodbujati uporabo sodobnih in učinkovitih tehnologij. Države članice in Komisija bi morale imeti možnost izvajanja pilotnih projektov o novih tehnologijah nadzora in sistemih upravljanja podatkov. |
| --- | --- |

(60)

V okviru sistema Unije za nadzor, inšpekcijo in izvrševanje bi bilo treba spodbujati uporabo sodobnih in učinkovitih tehnologij. Države članice in Komisija bi morale imeti možnost izvajanja pilotnih projektov o novih tehnologijah nadzora in sistemih upravljanja podatkov.

| (61) | Da bi zagotovili primerljivost pogojev uporabe predpisov o nadzoru in izvrševanju v različnih državah članicah, bi bilo treba slednje spodbujati, naj pri določanju učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih kazni medsebojno sodelujejo. |
| --- | --- |

(61)

Da bi zagotovili primerljivost pogojev uporabe predpisov o nadzoru in izvrševanju v različnih državah članicah, bi bilo treba slednje spodbujati, naj pri določanju učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih kazni medsebojno sodelujejo.

| (62) | Da bi se zagotovila vključitev gospodarskih subjektov v sistem Unije za zbiranje podatkov in sistem Unije za nadzor, inšpekcijo in izvrševanje, bi morale države članice imeti možnost, da od svojih gospodarskih subjektov zahtevajo, naj sorazmerno prispevajo k zadevnim operativnim stroškom. |
| --- | --- |

(62)

Da bi se zagotovila vključitev gospodarskih subjektov v sistem Unije za zbiranje podatkov in sistem Unije za nadzor, inšpekcijo in izvrševanje, bi morale države članice imeti možnost, da od svojih gospodarskih subjektov zahtevajo, naj sorazmerno prispevajo k zadevnim operativnim stroškom.

| (63) | Države članice zaradi težav, s katerimi se srečujejo pri razvoju ribiškega sektorja in njegovem upravljanju, ter omejenih finančnih virov same ne morejo zadovoljivo doseči ciljev skupne ribiške politike. Zato bi bilo treba za doseganje teh ciljev odobriti večletno finančno pomoč Unije, ki je namenjena zlasti prednostnim nalogam skupne ribiške politike in prilagojena posebnostim ribiškega sektorja v posameznih državah članicah. |
| --- | --- |

(63)

Države članice zaradi težav, s katerimi se srečujejo pri razvoju ribiškega sektorja in njegovem upravljanju, ter omejenih finančnih virov same ne morejo zadovoljivo doseči ciljev skupne ribiške politike. Zato bi bilo treba za doseganje teh ciljev odobriti večletno finančno pomoč Unije, ki je namenjena zlasti prednostnim nalogam skupne ribiške politike in prilagojena posebnostim ribiškega sektorja v posameznih državah članicah.

| (64) | Finančna pomoč Unije bi morala biti pogojena s tem, da države članice in gospodarski subjekti, vključno z lastniki plovil, spoštujejo pravila skupne ribiške politike. V skladu s posebnimi predpisi, ki jih je treba sprejeti, bi bilo treba finančno pomoč Unije prekiniti, začasno ustavitvi ali popraviti, če država članica ne izpolnjuje določene obveznosti skupne ribiške politike, ali v primeru hujše kršitve teh pravil s strani gospodarskega subjekta. |
| --- | --- |

(64)

Finančna pomoč Unije bi morala biti pogojena s tem, da države članice in gospodarski subjekti, vključno z lastniki plovil, spoštujejo pravila skupne ribiške politike. V skladu s posebnimi predpisi, ki jih je treba sprejeti, bi bilo treba finančno pomoč Unije prekiniti, začasno ustavitvi ali popraviti, če država članica ne izpolnjuje določene obveznosti skupne ribiške politike, ali v primeru hujše kršitve teh pravil s strani gospodarskega subjekta.

| (65) | Za doseganje ciljev skupne ribiške politike je nujen dialog z zainteresiranimi stranmi. Ob upoštevanju različnih pogojev v vodah Unije in povečane regionalizacije skupne ribiške politike bi morali svetovalni sveti omogočiti, da skupna ribiška politika uporabi znanje in izkušnje vseh zainteresiranih strani. |
| --- | --- |

(65)

Za doseganje ciljev skupne ribiške politike je nujen dialog z zainteresiranimi stranmi. Ob upoštevanju različnih pogojev v vodah Unije in povečane regionalizacije skupne ribiške politike bi morali svetovalni sveti omogočiti, da skupna ribiška politika uporabi znanje in izkušnje vseh zainteresiranih strani.

| (66) | Zaradi posebnosti najbolj oddaljenih regij, ribogojstva, trgov in Črnega morja je primerno, da se za vsako zadevno področje ustanovi nov svetovalni svet. |
| --- | --- |

(66)

Zaradi posebnosti najbolj oddaljenih regij, ribogojstva, trgov in Črnega morja je primerno, da se za vsako zadevno področje ustanovi nov svetovalni svet.

| (67) | Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo, da sprejme akte v skladu s členom 290 Pogodbe v zvezi s sprejetjem ohranitvenih ukrepov, ki spremljajo določene okoljske obveznosti držav članic, prilagoditvijo obveznosti iztovarjanja, da bi izpolnili mednarodne obveznosti Unije, razširitvijo obveznosti iztovarjanja na druge vrste z uporabo procesa regionalizacije, sprejetjem posebnih načrtov za zavržke z uporabo procesa regionalizacije, sprejetjem izjem de minimis za obveznost iztovarjanja, če ni bil sprejet noben drug izvedbeni ukrep glede te obveznosti, in podrobnostmi delovanja svetovalnih svetov. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. |
| --- | --- |

(67)

Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo, da sprejme akte v skladu s členom 290 Pogodbe v zvezi s sprejetjem ohranitvenih ukrepov, ki spremljajo določene okoljske obveznosti držav članic, prilagoditvijo obveznosti iztovarjanja, da bi izpolnili mednarodne obveznosti Unije, razširitvijo obveznosti iztovarjanja na druge vrste z uporabo procesa regionalizacije, sprejetjem posebnih načrtov za zavržke z uporabo procesa regionalizacije, sprejetjem izjem de minimis za obveznost iztovarjanja, če ni bil sprejet noben drug izvedbeni ukrep glede te obveznosti, in podrobnostmi delovanja svetovalnih svetov. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.

| (68) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja določb te uredbe v zvezi z začasnimi ukrepi za zmanjšanje resne grožnje ohranjanju morskih bioloških virov, sistemom vstopa/izstopa pri upravljanju flote ter beleženjem, obliko in pošiljanjem podatkov za register ribiške flote Unije bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (16). |
| --- | --- |

(68)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja določb te uredbe v zvezi z začasnimi ukrepi za zmanjšanje resne grožnje ohranjanju morskih bioloških virov, sistemom vstopa/izstopa pri upravljanju flote ter beleženjem, obliko in pošiljanjem podatkov za register ribiške flote Unije bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (16).

| (69) | V skladu z načelom sorazmernosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje njenih ciljev. |
| --- | --- |

(69)

V skladu z načelom sorazmernosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje njenih ciljev.

| (70) | Sklep Sveta 2004/585/ES (17) bi bilo treba razveljaviti od začetka veljavnosti ustreznih pravil v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

(70)

Sklep Sveta 2004/585/ES (17) bi bilo treba razveljaviti od začetka veljavnosti ustreznih pravil v skladu s to uredbo.

| (71) | Zaradi števila in pomembnosti sprememb, ki jih je treba izvesti, bi bilo treba Uredbo (ES) št. 2371/2002 razveljaviti – |
| --- | --- |

(71)

Zaradi števila in pomembnosti sprememb, ki jih je treba izvesti, bi bilo treba Uredbo (ES) št. 2371/2002 razveljaviti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

DEL I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Področje uporabe

1.   Skupna ribiška politika zajema:

| (a) | ohranjanje morskih bioloških virov in upravljanje ribištev in flot, ki izkoriščajo te vire; |
| --- | --- |

(a)

ohranjanje morskih bioloških virov in upravljanje ribištev in flot, ki izkoriščajo te vire;

| (b) | kar zadeva tržne in finančne ukrepe za podporo izvajanju skupne ribiške politike, sladkovodne biološke vire, ribogojstvo ter predelavo in trženje ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva. |
| --- | --- |

(b)

kar zadeva tržne in finančne ukrepe za podporo izvajanju skupne ribiške politike, sladkovodne biološke vire, ribogojstvo ter predelavo in trženje ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva.

2.   Skupna ribiška politika zajema dejavnosti iz odstavka 1, kadar:

| (a) | se izvajajo na ozemlju držav članic, za katere se uporablja Pogodba; |
| --- | --- |

(a)

se izvajajo na ozemlju držav članic, za katere se uporablja Pogodba;

| (b) | se izvajajo v vodah Unije, tudi kadar jih izvajajo ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo tretjih držav in so registrirana v njih; |
| --- | --- |

(b)

se izvajajo v vodah Unije, tudi kadar jih izvajajo ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo tretjih držav in so registrirana v njih;

| (c) | jih izvajajo ribiška plovila Unije zunaj voda Unije ali |
| --- | --- |

(c)

jih izvajajo ribiška plovila Unije zunaj voda Unije ali

| (d) | jih izvajajo državljani držav članic brez poseganja v primarno odgovornost države zastave. |
| --- | --- |

(d)

jih izvajajo državljani držav članic brez poseganja v primarno odgovornost države zastave.

Člen 2

Cilji

1.   Skupna ribiška politika zagotavlja, da so ribolovne dejavnosti in dejavnosti ribogojstva okoljsko dolgoročno trajnostne in upravljane na način, ki je skladen s cilji doseganja gospodarskih in socialnih koristi ter koristi zaposlovanja ter prispevanja k zanesljivi preskrbi s hrano.

2.   Skupna ribiška politika uporablja previdnostni pristop k upravljanju ribištva; njen cilj je zagotoviti, da se izkoriščanje živih morskih bioloških virov izvaja na način, ki dovoljuje obnavljanje in ohranjanje populacij lovljenih vrst nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos.

Da bi dosegli cilj postopne obnovitve in ohranjanja populacij staležev rib nad ravnmi biomase, ki omogočajo največji trajnostni donos, se stopnja izkoriščanja največjega trajnostnega donosa doseže do leta 2015, kjer je to mogoče, za vse staleže pa postopoma, vendar najpozneje do leta 2020.

3.   Skupna ribiška politika izvaja ekosistemski pristop k upravljanju ribištva, s čimer se zagotavlja, da se čim bolj zmanjšajo negativni vplivi ribolovnih dejavnosti na morski ekosistem, in skuša zagotoviti, da dejavnosti ribogojstva in ribolovne dejavnosti ne poslabšujejo morskega okolja.

4.   Skupna ribiška politika prispeva k zbiranju znanstvenih podatkov.

5.   Skupna ribiška politika zlasti:

| (a) | postopno odpravlja zavržke za vsak primer posebej in ob upoštevanju najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja, pri čemer preprečuje in čim bolj zmanjšuje neželen ulov in postopno zagotavlja iztovarjanje ulova; |
| --- | --- |

(a)

postopno odpravlja zavržke za vsak primer posebej in ob upoštevanju najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja, pri čemer preprečuje in čim bolj zmanjšuje neželen ulov in postopno zagotavlja iztovarjanje ulova;

| (b) | po potrebi zagotavlja najboljšo uporabo neželenega ulova, ne da bi pri tem ustvarila trg za tak ulov, ki je pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja; |
| --- | --- |

(b)

po potrebi zagotavlja najboljšo uporabo neželenega ulova, ne da bi pri tem ustvarila trg za tak ulov, ki je pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja;

| (c) | zagotavlja pogoje za gospodarsko donosen in konkurenčen sektor ribolova in predelave rib ter z ribolovom povezane dejavnosti na kopnem; |
| --- | --- |

(c)

zagotavlja pogoje za gospodarsko donosen in konkurenčen sektor ribolova in predelave rib ter z ribolovom povezane dejavnosti na kopnem;

| (d) | zagotavlja ukrepe, s katerimi se ribolovna zmogljivost flot prilagodi ravnem ribolovnih možnosti, skladnih z odstavkom 2, da se zagotovi gospodarska donosnost flot brez prekomernega izkoriščanja morskih bioloških virov; |
| --- | --- |

(d)

zagotavlja ukrepe, s katerimi se ribolovna zmogljivost flot prilagodi ravnem ribolovnih možnosti, skladnih z odstavkom 2, da se zagotovi gospodarska donosnost flot brez prekomernega izkoriščanja morskih bioloških virov;

| (e) | spodbuja razvoj dejavnosti trajnostnega ribogojstva v Uniji ter tako prispeva k preskrbi s hrano, varnosti in zaposlovanju; |
| --- | --- |

(e)

spodbuja razvoj dejavnosti trajnostnega ribogojstva v Uniji ter tako prispeva k preskrbi s hrano, varnosti in zaposlovanju;

| (f) | prispeva k primernemu življenjskemu standardu tistih, ki so odvisni od ribolovnih dejavnosti, pri čemer upošteva obalno ribištvo in socio-ekonomske vidike; |
| --- | --- |

(f)

prispeva k primernemu življenjskemu standardu tistih, ki so odvisni od ribolovnih dejavnosti, pri čemer upošteva obalno ribištvo in socio-ekonomske vidike;

| (g) | prispeva k učinkovitemu in preglednemu notranjemu trgu za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva ter k zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva, ki se tržijo v Uniji; |
| --- | --- |

(g)

prispeva k učinkovitemu in preglednemu notranjemu trgu za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva ter k zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva, ki se tržijo v Uniji;

| (h) | upošteva interese tako potrošnikov kot proizvajalcev; |
| --- | --- |

(h)

upošteva interese tako potrošnikov kot proizvajalcev;

| (i) | spodbuja dejavnosti priobalnega ribolova, pri čemer upošteva socio-ekonomske vidike; |
| --- | --- |

(i)

spodbuja dejavnosti priobalnega ribolova, pri čemer upošteva socio-ekonomske vidike;

| (j) | je skladna z okoljsko zakonodajo Unije, zlasti s ciljem doseganja dobrega okoljskega stanja do leta 2020, kot je določen v členu 1(1) Direktive 2008/56/ES, in z drugimi politikami Unije. |
| --- | --- |

(j)

je skladna z okoljsko zakonodajo Unije, zlasti s ciljem doseganja dobrega okoljskega stanja do leta 2020, kot je določen v členu 1(1) Direktive 2008/56/ES, in z drugimi politikami Unije.

Člen 3

Načela dobrega upravljanja

Skupna ribiška politika se vodi v skladu z naslednjimi načeli dobrega upravljanja:

| (a) | jasna opredelitev odgovornosti na ravni Unije ter na regionalni, nacionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

(a)

jasna opredelitev odgovornosti na ravni Unije ter na regionalni, nacionalni in lokalni ravni;

| (b) | upoštevanje regionalnih posebnosti na podlagi regionaliziranega pristopa; |
| --- | --- |

(b)

upoštevanje regionalnih posebnosti na podlagi regionaliziranega pristopa;

| (c) | vzpostavitev ukrepov v skladu z najboljšim razpoložljivim znanstvenim mnenjem; |
| --- | --- |

(c)

vzpostavitev ukrepov v skladu z najboljšim razpoložljivim znanstvenim mnenjem;

| (d) | dolgoročna perspektiva; |
| --- | --- |

(d)

dolgoročna perspektiva;

| (e) | upravna stroškovna učinkovitost; |
| --- | --- |

(e)

upravna stroškovna učinkovitost;

| (f) | ustrezna vključenost zainteresiranih strani, zlasti svetovalnih svetov, v vseh fazah ukrepov, tj. od njihove zasnove do izvajanja; |
| --- | --- |

(f)

ustrezna vključenost zainteresiranih strani, zlasti svetovalnih svetov, v vseh fazah ukrepov, tj. od njihove zasnove do izvajanja;

| (g) | primarna odgovornost države zastave; |
| --- | --- |

(g)

primarna odgovornost države zastave;

| (h) | skladnost z drugimi politikami Unije; |
| --- | --- |

(h)

skladnost z drugimi politikami Unije;

| (i) | po potrebi uporaba ocen učinka; |
| --- | --- |

(i)

po potrebi uporaba ocen učinka;

| (j) | usklajenost notranje in zunanje razsežnosti skupne ribiške politike; |
| --- | --- |

(j)

usklajenost notranje in zunanje razsežnosti skupne ribiške politike;

| (k) | pregledno ravnaje s podatki v skladu z veljavnimi pravnimi zahtevami, ob ustreznem upoštevanju zasebnosti, varstva osebnih podatkov in pravil o zaupnosti; dajanje podatkov na voljo ustreznim znanstvenim organom, drugim organom z raziskovalnim ali upravljalnim interesom in drugim določenim končnim uporabnikom. |
| --- | --- |

(k)

pregledno ravnaje s podatki v skladu z veljavnimi pravnimi zahtevami, ob ustreznem upoštevanju zasebnosti, varstva osebnih podatkov in pravil o zaupnosti; dajanje podatkov na voljo ustreznim znanstvenim organom, drugim organom z raziskovalnim ali upravljalnim interesom in drugim določenim končnim uporabnikom.

Člen 4

Opredelitev pojmov

1.   V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | "vode Unije" pomeni vode pod suverenostjo ali jurisdikcijo držav članic, razen voda, ki so sosednje ozemljem iz Priloge II k Pogodbi; |
| --- | --- |

(1)

"vode Unije" pomeni vode pod suverenostjo ali jurisdikcijo držav članic, razen voda, ki so sosednje ozemljem iz Priloge II k Pogodbi;

| (2) | "morski biološki viri" pomeni razpoložljive in dostopne žive morske vodne vrste, vključno z anadromnimi in katadromnimi vrstami med njihovim življenjem v morju; |
| --- | --- |

(2)

"morski biološki viri" pomeni razpoložljive in dostopne žive morske vodne vrste, vključno z anadromnimi in katadromnimi vrstami med njihovim življenjem v morju;

| (3) | "sladkovodni biološki viri" pomeni razpoložljive in dostopne žive sladkovodne vrste; |
| --- | --- |

(3)

"sladkovodni biološki viri" pomeni razpoložljive in dostopne žive sladkovodne vrste;

| (4) | "ribiško plovilo" pomeni katero koli plovilo, ki je opremljeno za gospodarsko izkoriščanje morskih bioloških virov, ali past za modroplavutega tuna; |
| --- | --- |

(4)

"ribiško plovilo" pomeni katero koli plovilo, ki je opremljeno za gospodarsko izkoriščanje morskih bioloških virov, ali past za modroplavutega tuna;

| (5) | "ribiško plovilo Unije" pomeni ribiško plovilo, ki pluje pod zastavo države članice in je registrirano v Uniji; |
| --- | --- |

(5)

"ribiško plovilo Unije" pomeni ribiško plovilo, ki pluje pod zastavo države članice in je registrirano v Uniji;

| (6) | "vstop v ribiško floto" pomeni registracijo ribiškega plovila v registru ribiških plovil države članice; |
| --- | --- |

(6)

"vstop v ribiško floto" pomeni registracijo ribiškega plovila v registru ribiških plovil države članice;

| (7) | "največji trajnostni donos" pomeni največji donos v teoretičnem ravnovesju, ki se lahko v povprečju stalno ulovi v staležu v obstoječih povprečnih okoljskih razmerah, ne da bi bistveno vplivali na proces razmnoževanja; |
| --- | --- |

(7)

"največji trajnostni donos" pomeni največji donos v teoretičnem ravnovesju, ki se lahko v povprečju stalno ulovi v staležu v obstoječih povprečnih okoljskih razmerah, ne da bi bistveno vplivali na proces razmnoževanja;

| (8) | "previdnostni pristop k upravljanju ribištva" iz člena 6 Sporazuma Združenih narodov o staležih rib pomeni pristop, v skladu s katerim pomanjkanje ustreznih znanstvenih informacij ne sme upravičiti odložitve ali nesprejetja ukrepov upravljanja za ohranitev ciljnih vrst, z njimi povezanih ali od njih odvisnih vrst in neciljnih vrst ter njihovega okolja; |
| --- | --- |

(8)

"previdnostni pristop k upravljanju ribištva" iz člena 6 Sporazuma Združenih narodov o staležih rib pomeni pristop, v skladu s katerim pomanjkanje ustreznih znanstvenih informacij ne sme upravičiti odložitve ali nesprejetja ukrepov upravljanja za ohranitev ciljnih vrst, z njimi povezanih ali od njih odvisnih vrst in neciljnih vrst ter njihovega okolja;

| (9) | "ekosistemski pristop k upravljanju ribištva" pomeni celosten pristop k upravljanju ribištva, ki je znotraj ekološko smiselnih meja in katerega namen je upravljati uporabo naravnih virov, ob upoštevanju ribolova in drugih človekovih dejavnosti, in hkrati ohranjati tako biološko bogastvo kot biološke procese, potrebne za zaščito sestave, strukture in delovanja habitatov zadevnega ekosistema, pri tem pa upoštevati znane in neznane biotske, nebiotske in človeške dejavnike v ekosistemih; |
| --- | --- |

(9)

"ekosistemski pristop k upravljanju ribištva" pomeni celosten pristop k upravljanju ribištva, ki je znotraj ekološko smiselnih meja in katerega namen je upravljati uporabo naravnih virov, ob upoštevanju ribolova in drugih človekovih dejavnosti, in hkrati ohranjati tako biološko bogastvo kot biološke procese, potrebne za zaščito sestave, strukture in delovanja habitatov zadevnega ekosistema, pri tem pa upoštevati znane in neznane biotske, nebiotske in človeške dejavnike v ekosistemih;

| (10) | "zavržki" pomeni ulov, ki se vrne v morje; |
| --- | --- |

(10)

"zavržki" pomeni ulov, ki se vrne v morje;

| (11) | "ribolov z majhnim vplivom" pomeni uporabo selektivnih ribolovnih tehnik, ki imajo majhen negativen vpliv na morski ekosistem ali imajo lahko nizke emisije goriva ali oboje; |
| --- | --- |

(11)

"ribolov z majhnim vplivom" pomeni uporabo selektivnih ribolovnih tehnik, ki imajo majhen negativen vpliv na morski ekosistem ali imajo lahko nizke emisije goriva ali oboje;

| (12) | "selektivni ribolov" pomeni ribolov z ribolovnimi metodami ali orodji, ki so med ribolovom ciljno usmerjena in ulovijo le organizme določene vrste in velikosti, neciljnim organizmom pa se lahko izogne ali se jih izpusti nepoškodovane; |
| --- | --- |

(12)

"selektivni ribolov" pomeni ribolov z ribolovnimi metodami ali orodji, ki so med ribolovom ciljno usmerjena in ulovijo le organizme določene vrste in velikosti, neciljnim organizmom pa se lahko izogne ali se jih izpusti nepoškodovane;

| (13) | "raven ribolovne umrljivosti" pomeni stopnjo, pri kateri se biomasa in posamezni primerki izločijo iz staleža z ribolovnimi dejavnostmi v določenem obdobju; |
| --- | --- |

(13)

"raven ribolovne umrljivosti" pomeni stopnjo, pri kateri se biomasa in posamezni primerki izločijo iz staleža z ribolovnimi dejavnostmi v določenem obdobju;

| (14) | "stalež" pomeni morski biološki vir, ki je prisoten na zadevnem območju upravljanja; |
| --- | --- |

(14)

"stalež" pomeni morski biološki vir, ki je prisoten na zadevnem območju upravljanja;

| (15) | "omejitev ulova" pomeni, kot je ustrezno, bodisi količinsko omejitev ulova staleža rib ali skupine staležev rib v danem obdobju, kadar za te staleže rib ali skupine staležev rib velja obveznost iztovarjanja, bodisi količinsko omejitev za iztovarjanje staleža rib ali skupine staležev rib v danem obdobju, za katere obveznost iztovarjanja ne velja; |
| --- | --- |

(15)

"omejitev ulova" pomeni, kot je ustrezno, bodisi količinsko omejitev ulova staleža rib ali skupine staležev rib v danem obdobju, kadar za te staleže rib ali skupine staležev rib velja obveznost iztovarjanja, bodisi količinsko omejitev za iztovarjanje staleža rib ali skupine staležev rib v danem obdobju, za katere obveznost iztovarjanja ne velja;

| (16) | "referenčna točka ohranjanja" pomeni vrednosti parametrov populacij staležev rib (kot je biomasa ali raven ribolovne umrljivosti), ki se uporabljajo pri upravljanju ribištva, na primer glede na sprejemljivo raven biološkega tveganja ali želeno raven donosa; |
| --- | --- |

(16)

"referenčna točka ohranjanja" pomeni vrednosti parametrov populacij staležev rib (kot je biomasa ali raven ribolovne umrljivosti), ki se uporabljajo pri upravljanju ribištva, na primer glede na sprejemljivo raven biološkega tveganja ali želeno raven donosa;

| (17) | "najmanjša referenčna velikost ohranjanja" pomeni velikost živih morskih vodnih vrst, ob upoštevanju zrelosti, določeno v pravu Unije, pod katero se uporabljajo omejitve ali spodbude, s katerimi se preprečuje ulov v okviru ribolovnih dejavnosti; te velikosti po potrebi nadomeščajo najmanjšo velikost iztovarjanja; |
| --- | --- |

(17)

"najmanjša referenčna velikost ohranjanja" pomeni velikost živih morskih vodnih vrst, ob upoštevanju zrelosti, določeno v pravu Unije, pod katero se uporabljajo omejitve ali spodbude, s katerimi se preprečuje ulov v okviru ribolovnih dejavnosti; te velikosti po potrebi nadomeščajo najmanjšo velikost iztovarjanja;

| (18) | "stalež znotraj varnih bioloških mej" pomeni veliko verjetnost, da je ocenjena biomasa drstitvenega staleža ob koncu prejšnjega leta višja od mejne referenčne točke za biomaso (Blim) in je njena ocenjena raven ribolovne umrljivosti v prejšnjem letu nižja od mejne referenčne točke za raven ribolovne umrljivosti (Flim); |
| --- | --- |

(18)

"stalež znotraj varnih bioloških mej" pomeni veliko verjetnost, da je ocenjena biomasa drstitvenega staleža ob koncu prejšnjega leta višja od mejne referenčne točke za biomaso (Blim) in je njena ocenjena raven ribolovne umrljivosti v prejšnjem letu nižja od mejne referenčne točke za raven ribolovne umrljivosti (Flim);

| (19) | "zaščitni ukrep" pomeni previdnostni ukrep, namenjen izogibanju neželenim dogodkom; |
| --- | --- |

(19)

"zaščitni ukrep" pomeni previdnostni ukrep, namenjen izogibanju neželenim dogodkom;

| (20) | "tehnični ukrep" pomeni ukrep, ki ureja sestavo ulovov po vrstah in velikosti ter vplive na sestavne dele ekosistema, ki so posledica ribolovnih dejavnosti, prek vzpostavitve pogojev uporabe in strukture ribolovnega orodja ter omejevanjem dostopa do ribolovnih območij; |
| --- | --- |

(20)

"tehnični ukrep" pomeni ukrep, ki ureja sestavo ulovov po vrstah in velikosti ter vplive na sestavne dele ekosistema, ki so posledica ribolovnih dejavnosti, prek vzpostavitve pogojev uporabe in strukture ribolovnega orodja ter omejevanjem dostopa do ribolovnih območij;

| (21) | "ribolovni napor" pomeni produkt zmogljivosti in dejavnosti ribiškega plovila; za skupino ribiških plovil je to vsota ribolovnih naporov vseh plovil v skupini; |
| --- | --- |

(21)

"ribolovni napor" pomeni produkt zmogljivosti in dejavnosti ribiškega plovila; za skupino ribiških plovil je to vsota ribolovnih naporov vseh plovil v skupini;

| (22) | "država članica z neposrednim upravljalnim interesom" pomeni državo članico z interesom, ki ga sestavljajo bodisi ribolovne možnosti bodisi ribištvo v izključni ekonomski coni zadevne države članice, ali – v Sredozemskem morju – tradicionalni ribolov na odprtem morju; |
| --- | --- |

(22)

"država članica z neposrednim upravljalnim interesom" pomeni državo članico z interesom, ki ga sestavljajo bodisi ribolovne možnosti bodisi ribištvo v izključni ekonomski coni zadevne države članice, ali – v Sredozemskem morju – tradicionalni ribolov na odprtem morju;

| (23) | "prenosljive ribolovne koncesije" pomenijo preklicljive pravice uporabnika do določenega dela ribolovnih možnosti, dodeljenih državi članici ali določenih v načrtih upravljanja, ki jih država članica sprejme v skladu s členom 19 Uredbe Sveta (ES) št. 1967/2006 (18), ki jih imetnik lahko prenese; |
| --- | --- |

(23)

"prenosljive ribolovne koncesije" pomenijo preklicljive pravice uporabnika do določenega dela ribolovnih možnosti, dodeljenih državi članici ali določenih v načrtih upravljanja, ki jih država članica sprejme v skladu s členom 19 Uredbe Sveta (ES) št. 1967/2006 (18), ki jih imetnik lahko prenese;

| (24) | "ribolovna zmogljivost" pomeni tonažo plovila v BT (bruto tonaža) in njegovo moč v kW (kilovati), kakor je opredeljena v členih 4 in 5 Uredbe Sveta (EGS) št. 2930/86 (19); |
| --- | --- |

(24)

"ribolovna zmogljivost" pomeni tonažo plovila v BT (bruto tonaža) in njegovo moč v kW (kilovati), kakor je opredeljena v členih 4 in 5 Uredbe Sveta (EGS) št. 2930/86 (19);

| (25) | "ribogojstvo" pomeni rejo ali gojenje vodnih organizmov z uporabo metod, ki so namenjene povečanju proizvodnje zadevnih organizmov prek naravnih zmogljivosti okolja, pri čemer organizmi ves čas vzreje ali gojenja vse do pobiranja in vključno z njim ostanejo v lasti fizične ali pravne osebe; |
| --- | --- |

(25)

"ribogojstvo" pomeni rejo ali gojenje vodnih organizmov z uporabo metod, ki so namenjene povečanju proizvodnje zadevnih organizmov prek naravnih zmogljivosti okolja, pri čemer organizmi ves čas vzreje ali gojenja vse do pobiranja in vključno z njim ostanejo v lasti fizične ali pravne osebe;

| (26) | "dovoljenje za gospodarski ribolov" pomeni dovoljenje, kot je opredeljeno v točki 9 člena 4 Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 (20); |
| --- | --- |

(26)

"dovoljenje za gospodarski ribolov" pomeni dovoljenje, kot je opredeljeno v točki 9 člena 4 Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 (20);

| (27) | "dovoljenje za ribolov" pomeni dovoljenje, kot je opredeljeno v točki 10 člena 4 Uredbe (ES) št. 1224/2009; |
| --- | --- |

(27)

"dovoljenje za ribolov" pomeni dovoljenje, kot je opredeljeno v točki 10 člena 4 Uredbe (ES) št. 1224/2009;

| (28) | "ribolovna dejavnost" pomeni iskanje rib, metanje, namestitev, vlečenje in izvleko ribolovnega orodja, prenos ulova na krov, pretovarjanje, obdržanje na krovu, predelavo na krovu, premestitev, rejo v mrežastih kletkah, pitanje in iztovarjanje rib in ribiških proizvodov; |
| --- | --- |

(28)

"ribolovna dejavnost" pomeni iskanje rib, metanje, namestitev, vlečenje in izvleko ribolovnega orodja, prenos ulova na krov, pretovarjanje, obdržanje na krovu, predelavo na krovu, premestitev, rejo v mrežastih kletkah, pitanje in iztovarjanje rib in ribiških proizvodov;

| (29) | "ribiški proizvodi" pomeni vodne organizme, pridobljene s kakršno koli ribolovno dejavnostjo, ali proizvode iz njih; |
| --- | --- |

(29)

"ribiški proizvodi" pomeni vodne organizme, pridobljene s kakršno koli ribolovno dejavnostjo, ali proizvode iz njih;

| (30) | "gospodarski subjekt" pomeni fizično ali pravno osebo, ki vodi ali ima kakršno koli podjetje, ki izvaja katero koli od dejavnosti, povezanih s katero koli stopnjo proizvodnje, predelave, trženja, distribucije in maloprodaje ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva; |
| --- | --- |

(30)

"gospodarski subjekt" pomeni fizično ali pravno osebo, ki vodi ali ima kakršno koli podjetje, ki izvaja katero koli od dejavnosti, povezanih s katero koli stopnjo proizvodnje, predelave, trženja, distribucije in maloprodaje ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva;

| (31) | "hujša kršitev" pomeni kršitev, ki je kot taka opredeljena v zadevnem pravu Unije, med drugim v členu 42(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008 (21) in členu 90(1) Uredbe (ES) št. 1224/2009; |
| --- | --- |

(31)

"hujša kršitev" pomeni kršitev, ki je kot taka opredeljena v zadevnem pravu Unije, med drugim v členu 42(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008 (21) in členu 90(1) Uredbe (ES) št. 1224/2009;

| (32) | "končni uporabnik znanstvenih podatkov" pomeni organ, ki ima z raziskovalnega ali upravljalnega vidika interes za znanstveno analizo podatkov o ribiškem sektorju; |
| --- | --- |

(32)

"končni uporabnik znanstvenih podatkov" pomeni organ, ki ima z raziskovalnega ali upravljalnega vidika interes za znanstveno analizo podatkov o ribiškem sektorju;

| (33) | "presežek dovoljenega ulova" pomeni del dovoljenega ulova, ki ga obalna država ne izkoristi, zato se skupna stopnja izkoriščanja za posamezne staleže ohrani pod ravnmi, pri katerih se lahko ti staleži obnovijo, in se lahko ohranijo populacije lovljenih vrst nad želenimi ravnmi na podlagi najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja; |
| --- | --- |

(33)

"presežek dovoljenega ulova" pomeni del dovoljenega ulova, ki ga obalna država ne izkoristi, zato se skupna stopnja izkoriščanja za posamezne staleže ohrani pod ravnmi, pri katerih se lahko ti staleži obnovijo, in se lahko ohranijo populacije lovljenih vrst nad želenimi ravnmi na podlagi najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja;

| (34) | "proizvodi iz ribogojstva" pomeni vodne organizme v kateri koli fazi njihovega življenjskega cikla, pridobljene s kakršno koli dejavnostjo ribogojstva, ali proizvode iz njih; |
| --- | --- |

(34)

"proizvodi iz ribogojstva" pomeni vodne organizme v kateri koli fazi njihovega življenjskega cikla, pridobljene s kakršno koli dejavnostjo ribogojstva, ali proizvode iz njih;

| (35) | "biomasa drstitvenega staleža" pomeni oceno mase rib iz posameznega vira, ki se razmnožujejo v določenem obdobju, in vključuje samce in samice ter ribe, ki se razmnožujejo živorodno; |
| --- | --- |

(35)

"biomasa drstitvenega staleža" pomeni oceno mase rib iz posameznega vira, ki se razmnožujejo v določenem obdobju, in vključuje samce in samice ter ribe, ki se razmnožujejo živorodno;

| (36) | "mešani ribolov" pomeni ribolov, pri katerem je prisotna več kot ena vrsta rib, in pri katerem bodo pri isti ribolovni dejavnosti verjetno ulovljene različne vrste; |
| --- | --- |

(36)

"mešani ribolov" pomeni ribolov, pri katerem je prisotna več kot ena vrsta rib, in pri katerem bodo pri isti ribolovni dejavnosti verjetno ulovljene različne vrste;

| (37) | "sporazumi o partnerstvu o trajnostnem ribištvu" pomeni mednarodne sporazume, sklenjene s tretjo državo za pridobitev dostopa do voda in virov za trajnostno izkoriščanje deleža presežka morskih bioloških virov v zameno za finančno nadomestilo Unije, ki lahko vključuje podporo sektorju." |
| --- | --- |

(37)

"sporazumi o partnerstvu o trajnostnem ribištvu" pomeni mednarodne sporazume, sklenjene s tretjo državo za pridobitev dostopa do voda in virov za trajnostno izkoriščanje deleža presežka morskih bioloških virov v zameno za finančno nadomestilo Unije, ki lahko vključuje podporo sektorju."

2.   V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve geografskih območij:

| (a) | "Severno morje" pomeni območja ICES (22) IIIa in IV; |
| --- | --- |

(a)

"Severno morje" pomeni območja ICES (22) IIIa in IV;

| (b) | "Baltsko morje" pomeni območja ICES IIIb, IIIc in IIId; |
| --- | --- |

(b)

"Baltsko morje" pomeni območja ICES IIIb, IIIc in IIId;

| (c) | "severozahodne vode" pomeni območja ICES V (razen Va in samo vode Unije območja Vb), VI in VII; |
| --- | --- |

(c)

"severozahodne vode" pomeni območja ICES V (razen Va in samo vode Unije območja Vb), VI in VII;

| (d) | "jugozahodne vode" pomeni območja ICES VIII, IX in X (vode okoli Azorov) in območja CECAF (23) 34.1.1, 34.1.2 in 34.2.0 (vode okoli Madeire in Kanarskih otokov); |
| --- | --- |

(d)

"jugozahodne vode" pomeni območja ICES VIII, IX in X (vode okoli Azorov) in območja CECAF (23) 34.1.1, 34.1.2 in 34.2.0 (vode okoli Madeire in Kanarskih otokov);

| (e) | "Sredozemsko morje" pomeni morske vode Sredozemlja vzhodno od črte 5°36′ zahodno; |
| --- | --- |

(e)

"Sredozemsko morje" pomeni morske vode Sredozemlja vzhodno od črte 5°36′ zahodno;

| (f) | "Črno morje" pomeni zemljepisno podobmočje GFCM, kot je opredeljeno v Resoluciji GFCM/33/2009/2. |
| --- | --- |

(f)

"Črno morje" pomeni zemljepisno podobmočje GFCM, kot je opredeljeno v Resoluciji GFCM/33/2009/2.

DEL II

DOSTOP DO VODA

Člen 5

Splošna pravila o dostopu do voda

1.   Ribiška plovila Unije imajo enak dostop do voda in virov v vseh vodah Unije, razen voda iz odstavkov 2 in 3, za katere veljajo ukrepi, sprejeti v skladu z delom III.

2.   Države članice so do 31. decembra 2022 pooblaščene, da v vodah do 12 navtičnih milj od temeljne črte, ki so pod njihovo suverenostjo ali jurisdikcijo, omejijo ribolov na ribiška plovila, ki tradicionalno ribarijo v navedenih vodah iz pristanišč na sosednji obali, brez poseganja v ureditve za ribiška plovila Unije, ki plujejo pod zastavo drugih držav članic v okviru obstoječih sosedskih odnosov med državami članicami, in ureditve iz Priloge I, ki za vsako državo članico določajo geografske cone znotraj obalnih pasov drugih držav članic, v katerih se ribolovne dejavnosti opravljajo, ter na zadevne vrste. Države članice Komisijo obvestijo o omejitvah, uvedenih v skladu s tem odstavkom.

3.   V vodah do 100 navtičnih milj od temeljnih črt najbolj oddaljenih regij Unije, kot so opredeljene v prvem odstavku člena 349 Pogodbe, se zadevnim državam članicam dovoli, da do 31. decembra 2022 omejijo ribolov na plovila, registrirana v pristaniščih na teh ozemljih. Take omejitve se ne uporabljajo za plovila Unije, ki tradicionalno ribarijo v teh vodah, če ta plovila ne presežejo ribolovnega napora, ki se tradicionalno izvaja. Države članice Komisijo obvestijo o omejitvah, uvedenih v skladu s tem odstavkom.

4.   Ukrepi, ki se uporabljajo po prenehanju veljavnosti ureditev iz odstavkov 2 in 3, se sprejmejo do 31. decembra 2022.

DEL III

UKREPI ZA OHRANJANJE IN TRAJNOSTNO IZKORIŠČANJE MORSKIH BIOLOŠKIH VIROV

NASLOV I

Ohranitveni ukrepi

Člen 6

Splošne določbe

1.   Za namene doseganja ciljev skupne ribiške politike v zvezi z ohranjanjem in izkoriščanjem morskih bioloških virov, določenih v členu 2, Unija sprejme ohranitvene ukrepe, kot so določeni v členu 7.

2.   Pri uporabi te uredbe se Komisija posvetuje z zadevnimi svetovalnimi in znanstvenimi organi. Ohranitveni ukrepi se sprejmejo ob upoštevanju razpoložljivih znanstvenih, tehničnih in gospodarskih mnenj, kar vključuje, če je ustrezno, poročila, ki jih pripravijo STECF ter drugi svetovalni organi, mnenja svetovalnih svetov in skupna priporočila držav članic v skladu s členom 18.

3.   Države članice lahko sodelujejo med seboj pri sprejemanju ukrepov v skladu s členi 11, 15 in 18.

4.   Pred sprejetjem nacionalnih ukrepov v skladu s členom 20(2) se države članice medsebojno uskladijo.

5.   V posebnih primerih, zlasti kar zadeva Sredozemlje, so lahko države članice pooblaščene, da sprejmejo pravno zavezujoče akte na področju skupne ribiške politike, vključno z ohranitvenimi ukrepi. Po potrebi se uporablja člen 18.

Člen 7

Vrste ohranitvenih ukrepov

1.   Ukrepi za ohranjanje in trajnostno izkoriščanje morskih bioloških virov lahko med drugim vključujejo:

| (a) | večletne načrte iz členov 9 in 10; |
| --- | --- |

(a)

večletne načrte iz členov 9 in 10;

| (b) | cilje za ohranjanje in trajnostno izkoriščanje staležev in povezane ukrepe, da bi se čim bolj zmanjšal vpliv ribolova na morsko okolje; |
| --- | --- |

(b)

cilje za ohranjanje in trajnostno izkoriščanje staležev in povezane ukrepe, da bi se čim bolj zmanjšal vpliv ribolova na morsko okolje;

| (c) | ukrepe za prilagoditev ribolovne zmogljivosti ribiških plovil razpoložljivim ribolovnim možnostim; |
| --- | --- |

(c)

ukrepe za prilagoditev ribolovne zmogljivosti ribiških plovil razpoložljivim ribolovnim možnostim;

| (d) | spodbude, tudi ekonomske, kot so ribolovne možnosti, ki pospešujejo ribolovne metode, ki prispevajo k bolj selektivnemu ribolovu, preprečevanju in zmanjševanju neželenega ulova v čim večji meri ter ribolovu z majhnim vplivom na morski ekosistem in ribolovne vire; |
| --- | --- |

(d)

spodbude, tudi ekonomske, kot so ribolovne možnosti, ki pospešujejo ribolovne metode, ki prispevajo k bolj selektivnemu ribolovu, preprečevanju in zmanjševanju neželenega ulova v čim večji meri ter ribolovu z majhnim vplivom na morski ekosistem in ribolovne vire;

| (e) | ukrepe za določanje in dodeljevanje ribolovnih možnosti; |
| --- | --- |

(e)

ukrepe za določanje in dodeljevanje ribolovnih možnosti;

| (f) | ukrepe za dosego ciljev iz člena 15; |
| --- | --- |

(f)

ukrepe za dosego ciljev iz člena 15;

| (g) | najmanjše referenčne velikosti ohranjanja; |
| --- | --- |

(g)

najmanjše referenčne velikosti ohranjanja;

| (h) | izvajanje pilotnih projektov o nadomestnih tehnikah upravljanja ribolova in orodjih, ki povečujejo selektivnost ali zmanjšujejo negativni vpliv ribolovnih dejavnosti na morsko okolje; |
| --- | --- |

(h)

izvajanje pilotnih projektov o nadomestnih tehnikah upravljanja ribolova in orodjih, ki povečujejo selektivnost ali zmanjšujejo negativni vpliv ribolovnih dejavnosti na morsko okolje;

| (i) | ukrepe, potrebne za izpolnjevanje obveznosti na podlagi okoljske zakonodaje Unije, sprejete v skladu s členom 11; |
| --- | --- |

(i)

ukrepe, potrebne za izpolnjevanje obveznosti na podlagi okoljske zakonodaje Unije, sprejete v skladu s členom 11;

| (j) | tehnične ukrepe iz odstavka 2. |
| --- | --- |

(j)

tehnične ukrepe iz odstavka 2.

2.   Tehnični ukrepi lahko med drugim vključujejo:

| (a) | lastnosti ribolovnega orodja in predpise o njegovi uporabi; |
| --- | --- |

(a)

lastnosti ribolovnega orodja in predpise o njegovi uporabi;

| (b) | specifikacije v zvezi z izdelavo ribolovnega orodja, vključno s:






  (i) | spremembami ali dodatnimi napravami za izboljšanje selektivnosti ali zmanjšanje negativnega vpliva na ekosistem; |
| --- | --- | --- |

(b)

specifikacije v zvezi z izdelavo ribolovnega orodja, vključno s:

(i)

spremembami ali dodatnimi napravami za izboljšanje selektivnosti ali zmanjšanje negativnega vpliva na ekosistem;

| (ii) | spremembami ali dodatnimi napravami za omejitev neželenega ulova ogroženih, prizadetih in zaščitenih vrst, kakor tudi zmanjšanje drugega neželenega ulova; |
| --- | --- |

(ii)

spremembami ali dodatnimi napravami za omejitev neželenega ulova ogroženih, prizadetih in zaščitenih vrst, kakor tudi zmanjšanje drugega neželenega ulova;

| (c) | omejitve ali prepovedi uporabe nekaterih vrst ribolovnega orodja ter ribolovnih dejavnosti na določenih območjih ali v določenih obdobjih; |
| --- | --- |

(c)

omejitve ali prepovedi uporabe nekaterih vrst ribolovnega orodja ter ribolovnih dejavnosti na določenih območjih ali v določenih obdobjih;

| (d) | zahteve, da ribiška plovila za določeno minimalno obdobje prenehajo opravljati dejavnost na določenem območju zaradi zaščite začasnih koncentracij ogroženih vrst, drstečih se rib, rib pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja in drugih občutljivih morskih virov; |
| --- | --- |

(d)

zahteve, da ribiška plovila za določeno minimalno obdobje prenehajo opravljati dejavnost na določenem območju zaradi zaščite začasnih koncentracij ogroženih vrst, drstečih se rib, rib pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja in drugih občutljivih morskih virov;

| (e) | posebne ukrepe, da bi se čim bolj zmanjšal negativen vpliv ribolovnih dejavnosti na biotsko raznovrstnost v morjih in morske ekosisteme, vključno z ukrepi, da se čim bolj prepreči in zmanjša neželen ulov. |
| --- | --- |

(e)

posebne ukrepe, da bi se čim bolj zmanjšal negativen vpliv ribolovnih dejavnosti na biotsko raznovrstnost v morjih in morske ekosisteme, vključno z ukrepi, da se čim bolj prepreči in zmanjša neželen ulov.

Člen 8

Določitev območij obnove staležev rib

1.   Unija si ob ustreznem upoštevanju obstoječih ohranitvenih območij prizadeva za vzpostavitev zaščitenih območij zaradi njihove biološke občutljivosti, kar vključuje območja, za katera obstajajo jasni dokazi o visokih koncentracijah rib, manjših od najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, in o drstitvi. Na takih območjih se lahko ribolovne dejavnosti omejijo ali prepovejo, da bi tako prispevali k ohranjanju živih vodnih virov in morskih ekosistemov. Unija lahko dodatno zaščiti obstoječa biološko občutljiva območja.

2.   Države članice v ta namen in kjer je to mogoče, opredelijo ustrezna območja, ki so lahko del skladne mreže, in po potrebi pripravijo skupna priporočila v skladu s členom 18(7), da bi Komisija predložila predlog po ustreznem postopku v skladu s Pogodbo.

3.   Na Komisijo se lahko v večletnem načrtu prenese pooblastilo, da vzpostavi taka biološko občutljiva zaščitena območja. Uporablja se člen 18(1) do (6). Komisija o zaščitenih območjih redno poroča Evropskemu parlamentu in Svetu.

NASLOV II

Posebni ukrepi

Člen 9

Načela in cilji večletnih načrtov

1.   Večletni načrti, ki temeljijo na znanstvenih, tehničnih in ekonomskih mnenjih, se sprejmejo prednostno in zajemajo ohranitvene ukrepe za obnovitev in ohranitev staležev rib nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos v skladu s členom 2(2).

2.   Kadar ciljev v zvezi z največjim trajnostnim donosom iz člena 2(2) ni mogoče določiti zaradi nezadostnih podatkov, se v večletnih načrtih določijo ukrepi, temelječi na previdnostnem pristopu, s katerimi se zagotovi najmanj primerljiva stopnja ohranjenosti zadevnih staležev.

3.   Večletni načrti zajemajo:

| (a) | posamezne vrste ali |
| --- | --- |

(a)

posamezne vrste ali

| (b) | v primeru mešanega ribolova ali če je dinamika staležev medsebojno povezana, ribištvo, ki izkorišča več staležev na ustreznem geografskem območju, ob upoštevanju znanja o medsebojnih vplivih med staleži rib, ribištvom in morskimi ekosistemi. |
| --- | --- |

(b)

v primeru mešanega ribolova ali če je dinamika staležev medsebojno povezana, ribištvo, ki izkorišča več staležev na ustreznem geografskem območju, ob upoštevanju znanja o medsebojnih vplivih med staleži rib, ribištvom in morskimi ekosistemi.

4.   Ukrepi, ki se vključijo v večletne načrte, in časovni razpored njihovega izvajanja so sorazmerni z želenimi cilji in predvidenim časovnim okvirom. Preden se ukrepi vključijo v večletne načrte, se upoštevajo njihove možne gospodarske in socialne posledice.

5.   Za reševanje specifičnih problemov mešanega ribolova, kar zadeva doseganje ciljev iz člena 2(2) za kombinacijo staležev iz načrta, lahko v primerih, ko znanstveno mnenje kaže, da ni mogoče povečati selektivnosti, večletni načrti vsebujejo specifične ohranitvene cilje in ukrepe, ki temeljijo na ekosistemskem pristopu. Večletni načrt po potrebi vključuje posebne alternativne ohranitvene ukrepe na podlagi ekosistemskega pristopa, za nekatere staleže, ki jih zajema.

Člen 10

Vsebina večletnih načrtov

1.   Brez poseganja v ustrezne pristojnosti iz Pogodbe večletni načrt po potrebi vključuje:

| (a) | področje uporabe v smislu staležev, ribištva in območja, za katere se večletni načrt uporablja; |
| --- | --- |

(a)

področje uporabe v smislu staležev, ribištva in območja, za katere se večletni načrt uporablja;

| (b) | cilje, ki so skladni s cilji iz člena 2 in z ustreznimi določbami členov 6 in 9; |
| --- | --- |

(b)

cilje, ki so skladni s cilji iz člena 2 in z ustreznimi določbami členov 6 in 9;

| (c) | merljive cilje, kot so ravni ribolovne umrljivosti in/ali biomasa drstitvenega staleža; |
| --- | --- |

(c)

merljive cilje, kot so ravni ribolovne umrljivosti in/ali biomasa drstitvenega staleža;

| (d) | jasno določene roke za dosego merljivih ciljev; |
| --- | --- |

(d)

jasno določene roke za dosego merljivih ciljev;

| (e) | referenčne točke ohranjanja, skladne s cilji iz člena 2; |
| --- | --- |

(e)

referenčne točke ohranjanja, skladne s cilji iz člena 2;

| (f) | cilje za ohranitvene in tehnične ukrepe, ki se sprejmejo za dosego ciljev iz člena 15, ter ukrepe, s katerimi se prepreči ali čim bolj zmanjša neželen ulov; |
| --- | --- |

(f)

cilje za ohranitvene in tehnične ukrepe, ki se sprejmejo za dosego ciljev iz člena 15, ter ukrepe, s katerimi se prepreči ali čim bolj zmanjša neželen ulov;

| (g) | zaščitne ukrepe za zagotavljanje uresničevanja merljivih ciljev in po potrebi sanacijske ukrepe, vključno s primeri, pri katerih je trajnost staleža ogrožena zaradi vse slabše razpoložljivosti ali kakovosti podatkov. |
| --- | --- |

(g)

zaščitne ukrepe za zagotavljanje uresničevanja merljivih ciljev in po potrebi sanacijske ukrepe, vključno s primeri, pri katerih je trajnost staleža ogrožena zaradi vse slabše razpoložljivosti ali kakovosti podatkov.

2.   Večletni načrt lahko vsebuje tudi:

| (a) | druge ohranitvene ukrepe, zlasti ukrepe za postopno odpravo zavržkov, ob upoštevanju najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja, ali za čim večje zmanjšanje negativnega vpliva ribolova na ekosistem, ki se po potrebi nadalje opredeli v skladu s členom 18; |
| --- | --- |

(a)

druge ohranitvene ukrepe, zlasti ukrepe za postopno odpravo zavržkov, ob upoštevanju najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja, ali za čim večje zmanjšanje negativnega vpliva ribolova na ekosistem, ki se po potrebi nadalje opredeli v skladu s členom 18;

| (b) | merljive kazalnike za redno spremljanje in ocenjevanje napredka pri doseganju ciljev iz večletnega načrta; |
| --- | --- |

(b)

merljive kazalnike za redno spremljanje in ocenjevanje napredka pri doseganju ciljev iz večletnega načrta;

| (c) | po potrebi posebne cilje za sladkovodni del življenjskega cikla anadromnih in katadromnih vrst. |
| --- | --- |

(c)

po potrebi posebne cilje za sladkovodni del življenjskega cikla anadromnih in katadromnih vrst.

3.   V večletnem načrtu je predvidena njegova revizija po prvotni naknadni oceni, da bi se zlasti upoštevale spremembe znanstvenega mnenja.

Člen 11

Ohranitveni ukrepi, potrebni za izpolnjevanje obveznosti na podlagi okoljske zakonodaje Unije

1.   Države članice se pooblasti, da sprejmejo ohranitvene ukrepe, ki ne vplivajo na ribiška plovila drugih držav članic, ki se uporabljajo v vodah pod njihovo suverenostjo ali jurisdikcijo ter so nujni za izpolnjevanje obveznosti na podlagi člena 13(4) Direktive 2008/56/ES, člena 4 Direktive 2009/147/ES ali člena 6 Direktive 92/43/EGS, pod pogojem, da so ti ukrepi skladni s cilji iz člena 2 te uredbe, izpolnjujejo cilje zadevne zakonodaje Unije, ki naj bi jo izvajali, ter so vsaj tako strogi kot ukrepi iz zakonodaje Unije.

2.   Kadar država članica (v nadaljnjem besedilu: država članica pobudnica) meni, da je za upoštevanje obveznosti iz odstavka 1 treba sprejeti ukrepe, druge države članice pa imajo neposredni upravljalni interes za ribištvo, na katerega bodo ti ukrepi vplivali, je Komisija pooblaščena, dana zahtevo sprejme te ukrepe z delegiranimi akti v skladu s členom 46. V ta namen se smiselno uporablja člen 18(1) do (4) in (6).

3.   Država članica pobudnica Komisiji in drugim državam članicam z neposrednim upravljalnim interesom predloži ustrezne informacije o potrebnih ukrepih, vključno z njihovo utemeljitvijo, podprto z znanstvenimi dokazi ter podrobnostmi o praktičnem izvajanju in izvrševanju ukrepov. Država članica pobudnica in druge države članice z neposrednim upravljalnim interesom lahko v šestih mesecih po predložitvi zadostnih informacij predložijo skupno priporočilo, kakor je opredeljeno v členu 18(1). V treh mesecih od prejema popolne zahteve Komisija sprejme ukrepe in pri tem upošteva vsako razpoložljivo znanstveno mnenje.

Če se vse države članice ne strinjajo s skupnim priporočilom, ki se ga Komisiji predloži v skladu s prvim pododstavkom in v roku, ki je v njem določen, ali če se smatra, da skupno priporočilo ni skladno z zahtevami iz odstavka 1, lahko Komisija predloži predlog v skladu s Pogodbo.

4.   Z odstopanjem od odstavka 3, sprejme Komisija v nujnih primerih ukrepe, v primeru da ni skupnega priporočila iz odstavka 3. Ukrepi, ki se sprejmejo v nujnih primerih, so omejeni na tiste ukrepe, brez katerih bi bilo ogroženo doseganje ciljev, povezanih z vzpostavitvijo ohranitvenih ukrepov v skladu z direktivami iz odstavka 1 in namere držav članic.

5.   Ukrepi iz odstavka 4 se uporabljajo največ 12 mesecev, kar se lahko podaljša še za največ 12 mesecev, kadar so izpolnjeni pogoji iz navedenega odstavka

6.   Komisija spodbuja sodelovanje med zadevno državo članico in drugimi državami članicami z neposrednim upravljalnim interesom za zadevno ribištvo med izvajanjem in izvrševanjem ukrepov, sprejetih na podlagi odstavkov 2, 3 in 4.

Člen 12

Ukrepi Komisije v primeru resne grožnje morskim biološkim virom

1.   V izredno nujnih ustrezno utemeljenih primerih v zvezi z resno grožnjo za ohranitev morskih bioloških virov ali morski ekosistem, podprto s trdnimi dokazi, Komisija na utemeljeno zahtevo države članice ali na lastno pobudo z namenom zmanjšanja te grožnje, sprejme izvedbene akte, ki se začnejo uporabljati takoj, in ki se uporabljajo največ šest mesecev, v skladu s postopkom iz člena 47(3).

2.   Država članica zahtevo iz odstavka 1 istočasno predloži Komisiji, drugim državam članicam in zadevnim svetovalnim svetom. Druge države članice in svetovalni sveti lahko svoje pisne pripombe predložijo v sedmih delovnih dneh od prejema uradnega obvestila. Komisija sprejme odločitev v 15 delovnih dneh od prejema zahteve iz odstavka 1.

3.   Kadar so izpolnjeni pogoji iz odstavka 1, lahko Komisija pred potekom začetnega obdobja izvajanja izvedbenega akta iz odstavka 1, ki se začne uporabljati takoj in vsebuje nujni ukrep, sprejme izvedbeni akt, ki se začne uporabljati takoj in podaljša uporabo takega nujnega ukrepa za največ šest mesecev s takojšnjim učinkom. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 47(3).

Člen 13

Nujni ukrepi države članice

1.   Država članica lahko na podlagi dokaza, da sta ohranitev morskih bioloških virov ali morski ekosistem resno ogrožena zaradi ribolovnih dejavnosti v vodah, ki spadajo pod njeno suverenost ali v njeno jurisdikcijo, in je treba takoj ukrepati, sprejme nujne ukrepe za zmanjšanje te grožnje. Taki ukrepi so skladni s cilji iz člena 2 in enako strogi kot tisti, ki so določeni v pravu Unije. Taki ukrepi se uporabljajo največ tri mesece.

2.   Kadar je verjetno, da bodo nujni ukrepi, ki bi jih sprejela država članica, vplivali na ribiška plovila drugih držav članic, se ti ukrepi sprejmejo le, ko je bilo o osnutku ukrepov, ki se predložijo skupaj z obrazložitvenim memorandumom, opravljeno posvetovanje s Komisijo, zadevnimi državami članicami in zadevnimi svetovalnimi sveti. Država članica, ki je začela posvetovanje, lahko določi razumen rok za posvetovanje, ki ne sme biti krajši od enega meseca.

3.   Kadar Komisija meni, da ukrep, sprejet na podlagi tega člena, ne izpolnjuje pogojev iz odstavka 1, lahko od zadevne države članice zahteva spremembo ali razveljavitev ustreznega ukrepa, če to zahtevo ustrezno utemelji.

Člen 14

Preprečevanje in zmanjševanje neželenega ulova

1.   Za lažjo uvedbo obveznosti iztovarjanja celotnega ulova v zadevnem ribištvu v skladu s členom 15 (v nadaljnjem besedilu: obveznost raztovarjanja) lahko države članice izvedejo pilotne projekte na podlagi najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja in ob upoštevanju mnenj pristojnih svetovalnih svetov, da se v celoti raziščejo vse izvedljive metode za preprečevanje, zmanjševanje in odpravljanje neželenega ulova v ribištvu.

2.   Države članice lahko pripravijo "atlas zavržkov", v katerem so prikazane ravni zavržkov v vsakem ribištvu, za katero velja člen 15(1).

Člen 15

Obveznost iztovarjanja

1.   Celoten ulov vrst, za katere veljajo omejitve ulova, oziroma v Sredozemskem morju tudi ulov vrst, za katere velja najmanjša velikost, kot je opredeljeno v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 1967/2006, ulovljen med ribolovnimi dejavnostmi v vodah Unije ali z ribiškimi plovili Unije zunaj voda Unije, v vodah, ki niso pod suverenostjo ali jurisdikcijo tretjih držav, v ribištvu in na geografskih območjih, navedenih spodaj, se izvleče na krov in obdrži na krovu ribiških plovil ter evidentira in iztovori in se po potrebi odšteje od kvot, razen če se uporabi kot živa vaba, v skladu z naslednjim časovnim okvirom:

| (a) | najpozneje od 1. januarja 2015:






  — | ribolov malih pelagičnih vrst (tj. ribolov skuše, sleda, šura, sinjega mola, merjaščevke, sardona, srebrenke, sardele, papaline; ribolov velikih pelagičnih vrst, tj. ribolov navadnega tuna, mečarice, belega tuna, veleokega tuna, sinje in bele jadrovnice), |
| --- | --- | --- |

(a)

najpozneje od 1. januarja 2015:

—

ribolov malih pelagičnih vrst (tj. ribolov skuše, sleda, šura, sinjega mola, merjaščevke, sardona, srebrenke, sardele, papaline; ribolov velikih pelagičnih vrst, tj. ribolov navadnega tuna, mečarice, belega tuna, veleokega tuna, sinje in bele jadrovnice),

| — | ribolov za industrijske namene, (med drugim ribolov kapelana, peščenke in norveškega moliča), |
| --- | --- |

—

ribolov za industrijske namene, (med drugim ribolov kapelana, peščenke in norveškega moliča),

| — | ribolov lososa v Baltskem morju; |
| --- | --- |

—

ribolov lososa v Baltskem morju;

| (b) | najpozneje od 1. januarja 2015 za vrste, ki opredeljujejo ribištvo, in najpozneje 1. januarja 2017 za vse druge vrste v ribištvih v vodah Unije v Baltskem morju za vrste, za katere veljajo omejitve ulova, ki niso zajete v točki (a); |
| --- | --- |

(b)

najpozneje od 1. januarja 2015 za vrste, ki opredeljujejo ribištvo, in najpozneje 1. januarja 2017 za vse druge vrste v ribištvih v vodah Unije v Baltskem morju za vrste, za katere veljajo omejitve ulova, ki niso zajete v točki (a);

| (c) | najpozneje od 1. januarja 2016 za vrste, ki opredeljujejo ribištvo, in najpozneje 1. januarja 2019 za vse druge vrste v:






  (i) | Severnem morju






  — | ribolov trske, vahnje, mola in saja, |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

najpozneje od 1. januarja 2016 za vrste, ki opredeljujejo ribištvo, in najpozneje 1. januarja 2019 za vse druge vrste v:

(i)

Severnem morju

—

ribolov trske, vahnje, mola in saja,

| — | ribolov škampa, |
| --- | --- |

—

ribolov škampa,

| — | ribolov morskega lista in morske plošče, |
| --- | --- |

—

ribolov morskega lista in morske plošče,

| — | ribolov osliča, |
| --- | --- |

—

ribolov osliča,

| — | ribolov severne kozice; |
| --- | --- |

—

ribolov severne kozice;

| (ii) | severozahodnih vodah






  — | ribolov trske, vahnje, mola in saja, |
| --- | --- | --- |

(ii)

severozahodnih vodah

—

ribolov trske, vahnje, mola in saja,

| — | ribolov škampa, |
| --- | --- |

—

ribolov škampa,

| — | ribolov morskega lista in morske plošče, |
| --- | --- |

—

ribolov morskega lista in morske plošče,

| — | ribolov osliča; |
| --- | --- |

—

ribolov osliča;

| (iii) | jugozahodnih vodah






  — | ribolov škampa, |
| --- | --- | --- |

(iii)

jugozahodnih vodah

—

ribolov škampa,

| — | ribolov morskega lista in morske plošče, |
| --- | --- |

—

ribolov morskega lista in morske plošče,

| — | ribolov osliča; |
| --- | --- |

—

ribolov osliča;

| (iv) | drugih ribištvih za vrste, za katere veljajo omejitve ulova; |
| --- | --- |

(iv)

drugih ribištvih za vrste, za katere veljajo omejitve ulova;

| (d) | najpozneje od 1. januarja 2017 za vrste, ki opredeljujejo ribištvo, in najpozneje 1. januarja 2019 za vse druge vrste v ribištvih, ki niso zajeta v točki (a), v Sredozemskem morju, Črnem morju ter v vseh drugih vodah Unije in vodah zunaj voda Unije, ki niso pod suverenostjo ali jurisdikcijo tretjih držav. |
| --- | --- |

(d)

najpozneje od 1. januarja 2017 za vrste, ki opredeljujejo ribištvo, in najpozneje 1. januarja 2019 za vse druge vrste v ribištvih, ki niso zajeta v točki (a), v Sredozemskem morju, Črnem morju ter v vseh drugih vodah Unije in vodah zunaj voda Unije, ki niso pod suverenostjo ali jurisdikcijo tretjih držav.

2.   Odstavek 1 ne posega v mednarodne obveznosti Unije. Na Komisijo je preneseno pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 46, s katerimi prenese takšne mednarodne obveznosti v pravo Unije, kar zlasti vključuje odstopanje od obveznosti iztovarjanja iz tega člena.

3.   Kadar se vse države članice, ki imajo neposredni upravljalni interes za posamezni ribolov, strinjajo, da bi bilo treba obveznost iztovarjanja uporabljati za vrste, ki niso vrste, navedene v odstavku 1, lahko predložijo skupno priporočilo z namenom, da se uporaba obveznosti iztovarjanja razširi na takšne druge vrste. V ta namen se smiselno uporablja člen 18(1) do(6). Kadar se predloži takšno skupno priporočilo, se na Komisijo prenese pooblastilo, da sprejema delegirane akte v skladu s členom 46 v zvezi s takimi ukrepi.

4.   Obveznost iztovarjanja iz odstavka 1 se ne uporablja za:

| (a) | vrste, katerih ulov je prepovedan in ki so kot take opredeljene v pravnem aktu Unije, sprejetem na področju skupne ribiške politike; |
| --- | --- |

(a)

vrste, katerih ulov je prepovedan in ki so kot take opredeljene v pravnem aktu Unije, sprejetem na področju skupne ribiške politike;

| (b) | vrste, za katere znanstveni dokazi, v katerih so upoštevane lastnosti orodja, ribolovnih praks in ekosistemov, kažejo visoko stopnjo preživetja; |
| --- | --- |

(b)

vrste, za katere znanstveni dokazi, v katerih so upoštevane lastnosti orodja, ribolovnih praks in ekosistemov, kažejo visoko stopnjo preživetja;

| (c) | ulovi, za katere veljajo izjeme de minimis. |
| --- | --- |

(c)

ulovi, za katere veljajo izjeme de minimis.

5.   Podrobnosti izvajanja obveznosti iztovarjanja iz odstavka 1, se navedejo v večletnih načrtih iz členov 9 in 10 ter se po potrebi nadalje določijo v skladu s členom 18 in vključujejo:

| (a) | posebne določbe o ribolovu ali vrstah, za katere velja obveznost iztovarjanja iz odstavka 1; |
| --- | --- |

(a)

posebne določbe o ribolovu ali vrstah, za katere velja obveznost iztovarjanja iz odstavka 1;

| (b) | opredelitev izjem od obveznosti iztovarjanja za vrste iz točke (b) odstavka 4; |
| --- | --- |

(b)

opredelitev izjem od obveznosti iztovarjanja za vrste iz točke (b) odstavka 4;

| (c) | določbe za izjeme de minimis v višini do 5 % celotnega letnega ulova vseh vrst, za katere velja obveznost iztovarjanja iz odstavka 1. Izjema de minimis se uporablja v naslednjih primerih:






  (i) | kadar je iz znanstvenih dokazov razvidno, da je zelo težko doseči povečanje selektivnosti, ali |
| --- | --- | --- |

(c)

določbe za izjeme de minimis v višini do 5 % celotnega letnega ulova vseh vrst, za katere velja obveznost iztovarjanja iz odstavka 1. Izjema de minimis se uporablja v naslednjih primerih:

(i)

kadar je iz znanstvenih dokazov razvidno, da je zelo težko doseči povečanje selektivnosti, ali

| (ii) | v izogib nesorazmernim stroškom ravnanja z neželenim ulovom, za tisto ribolovno orodje, pri katerem neželen ulov posameznega orodja ne presega določenega, v večletnem načrtu opredeljenega odstotka celotnega letnega ulova s tem orodjem. |
| --- | --- |

(ii)

v izogib nesorazmernim stroškom ravnanja z neželenim ulovom, za tisto ribolovno orodje, pri katerem neželen ulov posameznega orodja ne presega določenega, v večletnem načrtu opredeljenega odstotka celotnega letnega ulova s tem orodjem.

Ulovi iz te določbe iz te točke se ne odštejejo od zadevnih kvot, vendar pa so vsi ti ulovi v celoti evidentirani.

V prehodnem obdobju štirih let se odstotek celotnega letnega ulova iz te točke poveča:

| (i) | za dve odstotni točki v prvih dveh letih uporabe obveznosti iztovarjanja ter |
| --- | --- |

(i)

za dve odstotni točki v prvih dveh letih uporabe obveznosti iztovarjanja ter

| (ii) | za eno odstotno točko v naslednjih dveh letih; |
| --- | --- |

(ii)

za eno odstotno točko v naslednjih dveh letih;

| (d) | določbe o dokumentiranju ulova; |
| --- | --- |

(d)

določbe o dokumentiranju ulova;

| (e) | po potrebi, določitev najmanjših referenčnih velikosti ohranjanja v skladu s členom 10. |
| --- | --- |

(e)

po potrebi, določitev najmanjših referenčnih velikosti ohranjanja v skladu s členom 10.

6.   Kadar večletni načrt ali načrt upravljanja v skladu s členom 18 Uredbe (ES) št. 1967/2006 za zadevni ribolov ni sprejet, se v skladu s členom 18 na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 46 te uredbe, ki določajo začasni, posebni načrt iztovarjanja, ki traja največ tri leta in ki vsebuje podrobnosti iz točk (a) do (e) odstavka 5 tega člena. Države članice lahko v skladu s členom 18 te uredbe sodelujejo pri oblikovanju takih načrtov, da Komisija sprejme takšne akte ali predloži predlog v skladu z rednim zakonodajnim postopkom.

7.   Kadar niti v okviru večletnega načrta v skladu z odstavkom 5 niti posebnega načrta iztovarjanja v skladu z odstavkom 6 ni bil sprejet noben ukrep za določitev izjeme de minimis, Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 46 in določajo izjemo de minimis iz točke (c) odstavka 4, ki na podlagi pogojev iz točke (c)(i) ali (ii) odstavka 5 znaša največ 5 % celotnega letnega ulova vseh vrst, za katere se uporablja obveznost iztovarjanja iz odstavka 1. Ta izjema de minimis se sprejme tako, da se uporablja od datuma začetka uporabe zadevne obveznosti iztovarjanja.

8.   Z odstopanjem od obveznosti odštetja ulova od zadevnih kvot v skladu z odstavkom 1, se ulov vrst, za katere velja obveznost iztovarjanja in katerih ulov presega kvote zadevnih staležev, ali ulov vrst, za katere država članica nima kvot, lahko odšteje od kvote ciljnih vrst, če ne presega 9 % kvote ciljnih vrst. Ta določba se uporablja le v primerih, ko je stalež neciljnih vrst znotraj varnih bioloških meja.

9.   Države članice lahko za staleže, za katere velja obveznost iztovarjanja, uporabijo vsakoletno prilagodljivost v višini do 10 % svojega dovoljenega iztovarjanja. Zato lahko država članica dovoli iztovarjanje dodatnih količin staleža, za katerega velja obveznost iztovarjanja, če te količine ne presegajo 10 % kvote, dodeljene tej državi članici. Uporablja se člen 105 Uredbe (ES) št. 1224/2009.

10.   Z namenom zaščite nedoraslih morskih organizmov se lahko določijo najmanjše referenčne velikosti ohranjanja.

11.   Za vrste, za katere velja obveznost iztovarjanja iz odstavka 1, se uporaba ulova vrst, manjših od najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, omeji na namene, ki niso za neposredno prehrano ljudi, vključno z ribjo moko, ribjim oljem, hrano za hišne živali, živilskimi dodatki, farmacevtskimi in kozmetičnimi izdelki.

12.   Pri vrstah, za katere ne velja obveznost iztovarjanja iz odstavka 1, se ulov vrst, manjših od najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, ne obdrži na krovu, pač pa se ga nemudoma vrne v morje.

13.   Za namene spremljanje izpolnjevanja obveznosti iztovarjanja, države članice zagotovijo podrobno in točno dokumentiranje vseh ribolovnih potovanj ter zadostne zmogljivosti in sredstva, kot so opazovalci, videonadzor in druga sredstva. Pri tem države članice upoštevajo načeli učinkovitosti in sorazmernosti.

Člen 16

Ribolovne možnosti

1.   Ribolovne možnosti, dodeljene državam članicam, zagotavljajo relativno stabilnost ribolovnih dejavnosti za vsako državo članico za vsak stalež rib ali ribištvo. Pri dodeljevanju novih ribolovnih možnosti se upoštevajo interesi vsake države članice.

2.   Ob uvedbi obveznosti iztovarjanja za ribji stalež se ribolovne možnosti določijo tako, da se upošteva razlika med določanjem ribolovnih možnosti, ki odražajo iztovarjanje, in določanjem ribolovnih možnosti, ki odražajo ulove, na podlagi dejstva, da v prvem letu in pozneje zavržki tega staleža ne bodo več dovoljeni.

3.   Kadar novi znanstveni dokazi kažejo, da se ribolovne možnosti, določene za posamezni stalež, znatno razlikujejo od dejanskega stanja tega staleža, lahko države članice z neposrednim interesom za upravljanje Komisiji predložijo utemeljeno zahtevo, da pripravi predlog za zmanjšanje te razlike, hkrati pa upošteva cilje iz člena 2(2).

4.   Ribolovne možnosti se dodelijo v skladu s cilji iz člena 2(2) in so skladne z merljivimi cilji, časovnimi okviri in omejitvami, določenimi v skladu s členom 9(2) ter točkama (b) in (c) člena 10(1).

5.   Ukrepi za določitev in dodelitev ribolovnih možnosti, ki so na razpolago tretjim državam v vodah Unije, se določijo v skladu s Pogodbo.

6.   Vsaka država članica določi, kako se ribolovne možnosti, ki so ji dodeljene in za katere sistem prenosljivih ribolovnih koncesij ne velja, lahko dodelijo plovilom, ki plujejo pod njeno zastavo, na primer z določitvijo posameznih ribolovnih možnosti. O metodi dodelitve obvesti Komisijo.

7.   Države članice pri dodelitvi ribolovnih možnosti, ki se nanašajo na mešani ribolov, upoštevajo sestavo verjetnega ulova plovil, ki izvajajo tak ribolov.

8.   Države članice lahko, potem ko o tem uradno obvestijo Komisijo, izmenjajo vse ali del ribolovnih možnosti, ki so jim bile dodeljene.

Člen 17

Merila za dodeljevanje ribolovnih možnosti držav članic

Države članice pri dodeljevanju razpoložljivih ribolovnih možnosti, kot je navedeno v členu 16, uporabljajo pregledna in objektivna merila, tudi okoljska, socialna in ekonomska. Merila, ki se uporabijo, lahko med drugim vključujejo vpliv ribolova na okolje, upoštevanje predpisov v preteklosti, prispevek k lokalnemu gospodarstvu in ravni ulova v preteklosti. Države članice si v okviru ribolovnih možnosti, ki so jim dodeljene, prizadevajo za zagotavljanje spodbud za ribiška plovila, ki uporabljajo selektivno ribolovno orodje ali ribolovne tehnike z manjšim vplivom na okolje, ki porabijo manj energije in povzročajo manjšo škodo za habitate.

NASLOV III

Regionalizacija

Člen 18

Regionalno sodelovanje pri ohranitvenih ukrepih

1.   Kadar je bilo na Komisijo preneseno pooblastilo, vključno z večletnim načrtom, vzpostavljenim v skladu s členi 9 in 10 ter primeri iz členov 11 in 15(6), da sprejme delegirane ali izvedbene akte v zvezi z ohranitvenim ukrepom Unije, ki se uporablja za ustrezno geografsko območje, se lahko države članice, ki imajo neposreden upravljalni interes, na katerega ti ukrepi vplivajo, v roku, določenem v ustreznem ohranitvenem ukrepu in/ali večletnem načrtu, dogovorijo o predložitvi skupnih priporočil za uresničitev ciljev ustreznih ohranitvenih ukrepov Unije, večletnih načrtov ali posebnih načrtov iztovarjanja, ali kombinacijo le-teh. Komisija pred potekom roka za predložitev skupnih priporočil s strani držav članic ne sprejme nikakršnih delegiranih ali izvedbenih aktov.

2.   Za namen odstavka 1 države članice ki imajo neposreden upravljalni interes, na katerega vplivajo ukrepi iz odstavka 1, med seboj sodelujejo pri pripravi skupnih priporočil. Posvetujejo se tudi z ustreznimi svetovalnimi sveti. Komisija omogoča lažje sodelovanje med državami članicami, po potrebi z zagotavljanjem, da se od ustreznih znanstvenih teles pridobijo znanstveni prispevki.

3.   Kadar je skupno priporočilo predloženo v skladu z odstavkom 1, se na Komisijo prenese pooblastilo, da lahko sprejema te ukrepe z delegiranimi ali izvedbenimi akti, pod pogojem, da je tako priporočilo združljivo z ustreznimi ohranitvenimi ukrepi in/ali večletnim načrtom.

4.   Kadar se ohranitveni ukrep uporablja za določen stalež rib, ki si ga države članice delijo s tretjimi državami in ga upravljajo večstranske ribiške organizacije ali se upravlja na podlagi dvostranskih in večstranskih sporazumov, si Unija prizadeva, da se z ustreznimi partnerji dogovori o potrebnih ukrepih, da se dosežejo cilji iz člena 2.

5.   Države članice zagotovijo, da skupna priporočila o ohranitvenih ukrepih, ki jih je treba sprejeti v skladu z odstavkom 1, temeljijo na najboljšem razpoložljivem znanstvenem mnenju in da izpolnjujejo naslednje zahteve:

| (a) | so skladna s cilji iz člena 2; |
| --- | --- |

(a)

so skladna s cilji iz člena 2;

| (b) | so skladna s področjem uporabe in cilji zadevnega ohranitvenega ukrepa; |
| --- | --- |

(b)

so skladna s področjem uporabe in cilji zadevnega ohranitvenega ukrepa;

| (c) | so skladna s področjem uporabe ter učinkovito izpolnjujejo cilje in merljive cilje, določene v zadevnem večletnem načrtu, |
| --- | --- |

(c)

so skladna s področjem uporabe ter učinkovito izpolnjujejo cilje in merljive cilje, določene v zadevnem večletnem načrtu,

| (d) | so vsaj tako stroga kot ukrepi iz prava Unije. |
| --- | --- |

(d)

so vsaj tako stroga kot ukrepi iz prava Unije.

6.   Kadar se vsem državam članicam ne uspe dogovoriti o skupnih priporočilih, ki jih je v skladu z odstavkom 1 treba poslati Komisiji v določenem roku, ali če se šteje, da skupna priporočila o ohranitvenih ukrepih niso skladna s cilji in merljivimi cilji zadevnih ohranitvenih ukrepov, lahko Komisija predloži predlog za ustrezne sklepe v skladu s Pogodbo.

7.   Poleg primerov iz odstavka 1 lahko države članice, ki imajo neposreden upravljalni interes za ribištvo na geografsko opredeljenem območju, pripravijo tudi skupna priporočila Komisiji v zvezi z ukrepi, ki bi jih ta morala predlagati ali sprejeti.

8.   Države članice se lahko pooblasti, da kot dopolnilne ali alternativne metode regionalnega sodelovanja v okviru ohranitvenega ukrepa Unije, ki se uporablja za zadevno geografsko območje, tudi v okviru večletnega načrta, vzpostavljenega v skladu s členoma 9 in 10, pooblaščene, da v določenem roku sprejmejo ukrepe, v katerih podrobneje določijo ta ohranitveni ukrep. Zadevne države članice pri sprejemanju takšnih ukrepov tesno sodelujejo. Odstavki 2, 4 in 5 tega člena se uporabljajo smiselno. Komisija sodeluje v postopku, ki vodi do takega sprejetja, in njene opombe se upoštevajo. Države članice zadevne nacionalne ukrepe sprejmejo le, če so vse zadevne države članice soglašale z vsebino ukrepov. Kadar Komisija meni, da ukrep države članice ni skladen s pogoji, določenimi v zadevnem ohranitvenem ukrepu, lahko od zadevne države članice oziroma zadevnih držav članic zahteva spremembo ali razveljavitev tega ukrepa in to zahtevo ustrezno utemelji.

NASLOV IV

Nacionalni ukrepi

Člen 19

Ukrepi držav članic, ki se uporabljajo za ribiška plovila, ki plujejo pod njihovo zastavo, ali za osebe s stalnim prebivališčem ali sedežem na njihovem ozemlju

1.   Država članica lahko sprejme ukrepe za ohranitev staležev rib v vodah Unije, pod pogojem da ti ukrepi izpolnjujejo naslednje zahteve:

| (a) | se uporabljajo le za ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo te države članice, ali v primeru ribolovnih dejavnosti, ki jih ne izvaja ribiško plovilo, za osebe s stalnim prebivališčem ali sedežem na delu ozemlju, za katerega se uporablja Pogodba; |
| --- | --- |

(a)

se uporabljajo le za ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo te države članice, ali v primeru ribolovnih dejavnosti, ki jih ne izvaja ribiško plovilo, za osebe s stalnim prebivališčem ali sedežem na delu ozemlju, za katerega se uporablja Pogodba;

| (b) | so skladni s cilji iz člena 2; |
| --- | --- |

(b)

so skladni s cilji iz člena 2;

| (c) | so vsaj tako strogi kot ukrepi iz prava Unije. |
| --- | --- |

(c)

so vsaj tako strogi kot ukrepi iz prava Unije.

2.   Država članica zaradi nadzora obvesti druge zadevne države članice o določbah, sprejetih v skladu z odstavkom 1.

3.   Države članice poskrbijo, da so ustrezne informacije o ukrepih, sprejetih v skladu s tem členom, javno dostopne.

Člen 20

Ukrepi držav članic znotraj cone 12 navtičnih milj

1.   Država članica lahko sprejme nediskriminatorne ukrepe za ohranjanje in upravljanje staležev rib ter vzdrževanje ali izboljšanje stanja ohranjenosti morskih ekosistemov znotraj 12 navtičnih milj od njenih temeljnih črt, če Unija ne sprejme ohranitvenih ukrepov in ukrepov upravljanja posebej za to območje ali ukrepov, ki bi bili posebej namenjeni reševanju težave, ki jo je opredelila zadevna država članica. Ukrepi države članice so skladni s cilji iz člena 2 ter so vsaj tako strogi kot ukrepi iz prava Unije.

2.   Kadar je verjetno, da bodo ohranitveni ukrepi in ukrepi upravljanja, ki jih sprejme država članica, vplivali na ribiška plovila drugih držav članic, se ti ukrepi sprejmejo šele, ko je bilo s Komisijo, zadevnimi državami članicami in zadevnimi svetovalnimi sveti opravljeno posvetovanje o osnutku ukrepov, ki se mu priloži obrazložitveni memorandum, ki med drugim izkazuje, da ti ukrepi niso diskriminatorni. Za namene takšnega posvetovanja lahko država članica, ki je začela posvetovanje, določi razumen rok, ki pa ni krajši od dveh mesecev.

3.   Države članice poskrbijo, da so ustrezne informacije o ukrepih, sprejetih v skladu s tem členom, javno dostopne.

4.   Kadar Komisija meni, da ukrep, sprejet po tem členu, ne izpolnjuje pogojev iz odstavka 1, lahko od zadevne države članice zahteva spremembo ali razveljavitev ustreznega ukrepa, če to zahtevo ustrezno utemelji.

DEL IV

UPRAVLJANJE RIBOLOVNE ZMOGLJIVOSTI

Člen 21

Vzpostavitev sistemov prenosljivih ribolovnih koncesij

Države članice lahko vzpostavijo sistem prenosljivih ribolovnih koncesij. Države članice, ki imajo tak sistem, vzpostavijo in vodijo register prenosljivih ribolovnih koncesij.

Člen 22

Prilagoditev in upravljanje ribolovne zmogljivosti

1.   Države članice sprejmejo ukrepe za prilagoditev ribolovne zmogljivosti svoje flote svojim ribolovnim možnostim, in sicer postopno, ob upoštevanju trendov in na podlagi najboljšega znanstvenega mnenja, da bi dosegle trdno in trajno ravnovesje med njimi.

2.   Za dosego cilja iz odstavka 1 države članice Komisiji do 31. maja vsako leto pošljejo poročilo o ravnovesju med ribolovno zmogljivostjo svojih flot in svojimi ribolovnimi možnostmi. Za lažje doseganje skupnega pristopa v vsej Uniji se to poročilo pripravi v skladu s skupnimi smernicami, ki jih lahko pripravi Komisija ter v katerih so navedeni ustrezni tehnični, socialni in ekonomski parametri.

Poročilo vsebuje oceno letne zmogljivosti nacionalne flote in vseh segmentov flote vsake države članice. Namen poročila je ugotoviti, ali v katerem od segmentov flote prihaja do strukturne presežne zmogljivosti, ter oceniti dolgoročno donosnost posameznih segmentov. Poročila se objavijo.

3.   Kar zadeva oceno iz drugega pododstavka odstavka 2, se države članice pri analizi opirajo na ravnovesje med ribolovno zmogljivostjo svojih flot in svojimi ribolovnimi možnostmi. Za flote, ki delujejo v najbolj oddaljenih regijah, ter za plovila, ki delujejo izključno zunaj voda Unije, se pripravijo ločene ocene.

4.   Če ocena jasno pokaže, da ribolovna zmogljivost ni učinkovito uravnotežena z ribolovnimi možnostmi, država članica pripravi in v poročilo vključi akcijski načrt za tiste segmente flote, pri katerih je ugotovljena strukturna presežna zmogljivost. Akcijski načrt določa cilje prilagajanja in načine, kako doseči ravnovesje, pa tudi jasen časovni okvir za njegovo izvedbo.

Komisija vsako leto pripravi poročilo za Evropski parlament in Svet, v katerem opiše ravnovesje med ribolovno zmogljivostjo flot držav članic in njihovimi ribolovnimi možnostmi, v skladu s smernicami iz prvega pododstavka odstavka 2. Poročilo vključuje akcijske načrte iz prvega pododstavka tega odstavka. Prvo poročilo se predloži do 31. marca 2015.

Če država članica ne pripravi poročila iz odstavka 2 in/ali ne izvede akcijskega načrta iz prvega pododstavka tega odstavka, se lahko ustrezna finančna pomoč Unije, namenjena zadevni državi članici za naložbe v floto v zadevnem segmentu ali segmentih flote v skladu z bodočim pravnim aktom Unije, ki bo vzpostavil pogoje za pomorsko in ribiško politiko za obdobje 2014 - 2020, sorazmerno prekine ali začasno ustavi.

5.   Dovoljen ni noben izstop iz flote, ki se krije z državno pomočjo, razen v primeru predhodnega umika dovoljenja za gospodarski ribolov in dovoljenj za ribolov.

6.   Ribolovna zmogljivost, ki ustreza ribiškim plovilom, umaknjenim z državno pomočjo, se ne nadomesti.

7.   Države članice zagotovijo, da ribolovna zmogljivost njihove flote od 1. januarja 2014 nikoli ne preseže zgornjih mej ribolovne zmogljivosti, določenih v Prilogi II.

Člen 23

Sistem vstopa/izstopa

1.   Države članice upravljajo vstop v svoje flote in izstop iz njih tako, da vstop nove zmogljivosti v floto brez državne pomoči nadomesti predhodni umik zmogljivosti brez državne pomoči najmanj istega obsega.

2.   Komisija lahko sprejme izvedbene akte, ki določajo izvedbena pravila za izvajanje tega člena. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 47(2).

3.   Komisija najkasneje 30. decembra 2018 oceni sistem vstopa/izstopa na podlagi spreminjajočega se razmerja med zmogljivostjo flote in pričakovanimi ribolovnimi možnostmi ter po potrebi predlaga spremembe tega sistema.

Člen 24

Registri ribiških flot

1.   Države članice beležijo informacije o lastništvu, značilnostih plovil in orodja ter dejavnosti ribiških plovil Unije, ki plujejo pod njihovo zastavo, ki so nujne za upravljanje ukrepov iz te uredbe.

2.   Države članice Komisiji predložijo informacije iz odstavka 1.

3.   Komisija vodi register ribiške flote Unije, ki vsebuje informacije, prejete v skladu z odstavkom 2. Omogoča dostop javnosti do registra ribiške flote Unije, pri čemer zagotovi ustrezno varstvo osebnih podatkov.

4.   Komisija sprejme izvedbene akte, v katerih določi tehnične operativne zahteve za zapisovanje, obliko in načine pošiljanja informacij iz odstavkov 1, 2 in 3. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 47(2).

DEL V

ZNANSTVENA PODLAGA ZA UPRAVLJANJE RIBIŠTVA

Člen 25

Zahteve glede podatkov za upravljanje ribištva

1.   Države članice v skladu s pravili, sprejetimi na področju zbiranja podatkov, zbirajo biološke, okoljske, tehnične in socialno-ekonomske podatke, ki so potrebni za upravljanje ribištva, jih upravljajo in jih dajo na voljo končnim uporabnikom, vključno z organi, ki jih imenuje Komisija. Pridobivanje in upravljanje takšnih podatkov je upravičeno do financiranja iz Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo v skladu bodočim pravnim aktom Unije, ki bo vzpostavil pogoje za pomorsko in ribiško politiko za obdobje 2014 - 2020. Ti podatki omogočajo zlasti oceno:

| (a) | stanja izkoriščenih morskih bioloških virov; |
| --- | --- |

(a)

stanja izkoriščenih morskih bioloških virov;

| (b) | ravni ribolova in vpliva, ki ga imajo ribolovne dejavnosti na morske biološke vire in morske ekosisteme, ter |
| --- | --- |

(b)

ravni ribolova in vpliva, ki ga imajo ribolovne dejavnosti na morske biološke vire in morske ekosisteme, ter

| (c) | socio-ekonomske uspešnosti sektorjev ribištva, ribogojstva in predelave v vodah Unije in zunaj njenih voda. |
| --- | --- |

(c)

socio-ekonomske uspešnosti sektorjev ribištva, ribogojstva in predelave v vodah Unije in zunaj njenih voda.

2.   Zbiranje, upravljanje in uporaba podatkov temeljijo na naslednjih načelih:

| (a) | natančnost in zanesljivost ter pravočasno zbiranje; |
| --- | --- |

(a)

natančnost in zanesljivost ter pravočasno zbiranje;

| (b) | uporaba mehanizmov usklajevanja, da se prepreči podvajanje zbiranja podatkov za različne namene; |
| --- | --- |

(b)

uporaba mehanizmov usklajevanja, da se prepreči podvajanje zbiranja podatkov za različne namene;

| (c) | varno shranjevanje in zaščita zbranih podatkov v računalniško podprtih zbirkah podatkov ter po potrebi javni dostop do teh podatkov, tudi v agregatni obliki, ob zagotavljanju zaupnosti; |
| --- | --- |

(c)

varno shranjevanje in zaščita zbranih podatkov v računalniško podprtih zbirkah podatkov ter po potrebi javni dostop do teh podatkov, tudi v agregatni obliki, ob zagotavljanju zaupnosti;

| (d) | dostop Komisije ali organov, ki jih imenuje, do nacionalnih zbirk podatkov in sistemov, ki se uporabljajo za obdelavo zbranih podatkov za namene preverjanja obstoja in kakovosti podatkov; |
| --- | --- |

(d)

dostop Komisije ali organov, ki jih imenuje, do nacionalnih zbirk podatkov in sistemov, ki se uporabljajo za obdelavo zbranih podatkov za namene preverjanja obstoja in kakovosti podatkov;

| (e) | pravočasno dajanje ustreznih podatkov in pripadajočih metodologij, na podlagi katerih se pridobivajo, na voljo organom, ki imajo z raziskovalnega ali upravljalnega vidika interes za znanstveno analizo podatkov v ribiškem sektorju, in vsem drugim zainteresiranim stranem, razen v okoliščinah, ko se v skladu z veljavnim pravom Unije zahtevata varstvo in zaupnost. |
| --- | --- |

(e)

pravočasno dajanje ustreznih podatkov in pripadajočih metodologij, na podlagi katerih se pridobivajo, na voljo organom, ki imajo z raziskovalnega ali upravljalnega vidika interes za znanstveno analizo podatkov v ribiškem sektorju, in vsem drugim zainteresiranim stranem, razen v okoliščinah, ko se v skladu z veljavnim pravom Unije zahtevata varstvo in zaupnost.

3.   Države članice Komisiji vsako leto predložijo poročilo o izvajanju nacionalnih programov zbiranja podatkov in ga objavijo.

Komisija oceni letno poročilo o zbiranju podatkov po tem, ko se posvetuje z znanstvenim svetovalnim organom ter po potrebi z regionalnimi organizacijami za upravljanje ribištva, v katerih je Unija pogodbenica ali opazovalka, ter ustreznimi mednarodnimi znanstvenimi ustanovami.

4.   Države članice zagotovijo nacionalno usklajevanje zbiranja in upravljanja znanstvenih podatkov za upravljanje ribištva, vključno s socio-ekonomskimi podatki. V ta namen države članice na nacionalni ravni imenujejo odgovorno osebo in organizirajo letne usklajevalne sestanke. Komisija je obveščena o nacionalnih usklajevanih dejavnostih in povabljena na usklajevalne sestanke.

5.   Države članice v tesnem sodelovanju s Komisijo uskladijo svoje dejavnosti zbiranja podatkov z drugimi državami članicami v isti regiji in si prizadevajo za uskladitev svojih ukrepov s tretjimi državami, ki imajo suverenost ali jurisdikcijo nad vodami v isti regiji.

6.   Podatki se zbirajo, upravljajo in uporabljajo na stroškovno učinkovit način.

7.   Če država članica podatkov pravočasno ne zbere in/ali zagotovi končnemu uporabniku, se lahko zadevna finančna pomoč Unije, namenjena tej državi članici, v skladu z bodočim pravnim aktom Unije, ki bo vzpostavil pogoje za pomorsko in ribiško politiko za obdobje 2014 - 2020sorazmerno prekine ali začasno ustavi.

Člen 26

Posvetovanje z znanstvenimi organi

Komisija se posvetuje z ustreznimi znanstvenimi organi. Po potrebi se posvetuje s STECF, in sicer o zadevah, ki se nanašajo na ohranjanje in upravljanje živih morskih virov, vključno z biološkimi, gospodarskimi, okoljskimi, socialnimi in tehničnimi vprašanji. Pri posvetovanju z znanstvenimi organi se upošteva pravilno upravljanje javnih sredstev s ciljem preprečevanja podvajanja dela takšnih organov.

Člen 27

Raziskave in znanstveno svetovanje

1.   Države članice izvajajo raziskovalne in inovacijske programe na področju ribištva in ribogojstva. Svoje programe za raziskave, inovacije in znanstveno svetovanje na področju ribištva usklajujejo z drugimi državami članicami ob tesnem sodelovanju s Komisijo ter v kontekstu okvirov za raziskave in inovacije Unije, po potrebi pa so v to vključeni tudi ustrezni svetovalni sveti. Te dejavnosti so v skladu z ustreznimi pravnimi akti Unije upravičene do financiranja iz proračuna Unije.

2.   Države članice ob sodelovanju ustreznih deležnikov, med drugim prek razpoložljivih finančnih sredstev Unije in ob medsebojnem usklajevanju, zagotovijo razpoložljivost ustreznega znanja in veščin ter človeških virov, ki bodo vključeni v postopek znanstvenega svetovanja.

DEL VI

ZUNANJA POLITIKA

Člen 28

Cilji

1.   Za zagotovitev trajnostnega izkoriščanja, upravljanja in ohranjanja morskih bioloških virov in morskega okolja Unija vodi zunanje odnose na področju ribištva v skladu z mednarodnimi obveznostmi in cilji politike ter cilji in načeli iz členov 2 in 3.

2.   Unija zlasti:

| (a) | dejavno podpira razvoj znanstvenega znanja in svetovanja ter k njemu prispeva; |
| --- | --- |

(a)

dejavno podpira razvoj znanstvenega znanja in svetovanja ter k njemu prispeva;

| (b) | izboljšuje skladnost pobud Unije z vidika politike, pri čemer posebno pozornost namenja okolju, trgovini in razvoju, pa tudi doslednost ukrepov, sprejetih v okviru razvojnega sodelovanja ter znanstvenega, tehničnega in gospodarskega sodelovanja; |
| --- | --- |

(b)

izboljšuje skladnost pobud Unije z vidika politike, pri čemer posebno pozornost namenja okolju, trgovini in razvoju, pa tudi doslednost ukrepov, sprejetih v okviru razvojnega sodelovanja ter znanstvenega, tehničnega in gospodarskega sodelovanja;

| (c) | prispeva k trajnostnim, gospodarsko donosnim ribolovnim dejavnostim in spodbuja zaposlovanje v Uniji; |
| --- | --- |

(c)

prispeva k trajnostnim, gospodarsko donosnim ribolovnim dejavnostim in spodbuja zaposlovanje v Uniji;

| (d) | zagotavlja, da ribolovne dejavnosti Unije izven njenih voda temeljijo na istih načelih in standardih, kot so tisti v veljavnem pravu Unije na področju skupne ribiške politike, ob hkratnem spodbujanju konkurenčnih pogojev, ki so enaki za vse gospodarske subjekte Unije in za gospodarske subjekte iz tretjih držav; |
| --- | --- |

(d)

zagotavlja, da ribolovne dejavnosti Unije izven njenih voda temeljijo na istih načelih in standardih, kot so tisti v veljavnem pravu Unije na področju skupne ribiške politike, ob hkratnem spodbujanju konkurenčnih pogojev, ki so enaki za vse gospodarske subjekte Unije in za gospodarske subjekte iz tretjih držav;

| (e) | v vseh mednarodnih sferah spodbuja in podpira potrebne ukrepe za izkoreninjenje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova; |
| --- | --- |

(e)

v vseh mednarodnih sferah spodbuja in podpira potrebne ukrepe za izkoreninjenje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova;

| (f) | spodbuja tudi vzpostavitev in okrepitev odborov o skladnosti regionalnih organizacij za upravljanje ribištva, redne neodvisne preglede uspešnosti in ustrezne ukrepe za izboljšanje, tudi odvračilne in učinkovite kazni, ki se uporabljajo na pregleden in nediskriminatoren način. |
| --- | --- |

(f)

spodbuja tudi vzpostavitev in okrepitev odborov o skladnosti regionalnih organizacij za upravljanje ribištva, redne neodvisne preglede uspešnosti in ustrezne ukrepe za izboljšanje, tudi odvračilne in učinkovite kazni, ki se uporabljajo na pregleden in nediskriminatoren način.

3.   Določbe tega dela ne posegajo v posebne določbe mednarodnih sporazumov, sprejete na podlagi člena 218 Pogodbe.

NASLOV I

Mednarodne organizacije za ribištvo

Člen 29

Delovanje Unije v mednarodnih organizacijah za ribištvo

1.   Unija dejavno podpira dejavnosti mednarodnih organizacij za ribištvo, vključno z regionalnimi organizacijami za upravljanje ribištva, in k njim prispeva.

2.   Stališča Unije v mednarodnih organizacijah za ribištvo in regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva temeljijo na najboljših razpoložljivih znanstvenih mnenjih za zagotovitev, da se ribolovni viri upravljajo v skladu s cilji iz člena 2, zlasti z odstavkom 2 in odstavkom 5(c) navedenega člena. Unija prevzame vodilno vlogo pri krepitvi uspešnosti regionalnih organizacij za upravljanje ribištva, da bi lahko bolje ohranjale in upravljale žive morske vire v okviru svoje pristojnosti.

3.   Unija dejavno podpira razvoj ustreznih in preglednih mehanizmov za dodeljevanje ribolovnih možnosti.

4.   Unija spodbuja sodelovanje med regionalnimi organizacijami za upravljanje ribištva in usklajenost njihovih regulativnih okvirov ter podpira razvoj znanstvenega znanja in svetovanja za zagotovitev, da njihova priporočila temeljijo na takšnem znanstvenem svetovanju.

Člen 30

Spoštovanje mednarodnih določb

Unija, tudi prek Evropske agencije za nadzor ribištva (v nadaljnjem besedilu: agencija), sodeluje s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami za ribištvo, vključno z regionalnimi organizacijami za upravljanje ribištva, z namenom povečanja skladnosti z ukrepi, zlasti tistimi za boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu, da se zagotovi dosledno spoštovanje ukrepov, ki jih sprejmejo te mednarodne organizacije.

NASLOV II

Sporazumi o partnerstvu o trajnostnem ribištvu

Člen 31

Načela in cilji sporazumov o partnerstvu o trajnostnem ribištvu

1.   S sporazumi o partnerstvu o trajnostnem ribištvu s tretjimi državami se vzpostavi pravni, okoljski, ekonomski in socialni okvir upravljanja za ribolovne dejavnosti, ki jih ribiška plovila Unije izvajajo v vodah tretjih držav.

Takšni okviri lahko vključujejo:

| (a) | razvijanje in podpiranje potrebnih znanstvenih in raziskovalnih ustanov; |
| --- | --- |

(a)

razvijanje in podpiranje potrebnih znanstvenih in raziskovalnih ustanov;

| (b) | zmogljivosti za spremljanje, kontrole in nadzor; |
| --- | --- |

(b)

zmogljivosti za spremljanje, kontrole in nadzor;

| (c) | druge elemente krepitve zmogljivosti, povezane z razvojem trajnostne ribiške politike tretje države. |
| --- | --- |

(c)

druge elemente krepitve zmogljivosti, povezane z razvojem trajnostne ribiške politike tretje države.

2.   Za namene zagotavljanja trajnostnega izkoriščanja presežkov morskih bioloških virov si Unija prizadeva doseči, da so sporazumi o partnerstvu o trajnostnem ribištvu s tretjimi državami v medsebojno korist Unije in zadevne tretje države ter njenega lokalnega prebivalstva in ribiške industrije, poleg tega pa prispevajo k nadaljevanju dejavnosti flot Unije in zagotavljajo ustrezen delež razpoložljivega presežka, ki je skladen z interesi flot Unije.

3.   Unija si z namenom zagotoviti, da plovila Unije, ki lovijo na podlagi sporazumov o partnerstvu o trajnostnem ribištvu, po potrebi dejavnosti opravljajo na podlagi podobnih standardov kot so tisti, ki se uporabljajo za ribiška plovila Unije, ki lovijo v vodah Unije, prizadeva, da bi v sporazume o partnerstvu o trajnostnem ribištvu vključili ustrezne določbe o obveznostih iztovarjanja rib in ribiških izdelkov.

4.   Ribiška plovila Unije lovijo le presežek dovoljenega ulova, kot je opredeljen v členu 62(2) in (3) UNCLOS ter jasno in pregledno določen na podlagi najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja in ustreznih informacij o celotnem ribolovnem naporu vseh flot za zadevne staleže, izmenjanih med Unijo in zadevno tretjo državo. Kar zadeva čezconske ali izrazito selivske staleže rib, bi bilo treba pri določitvi virov, razpoložljivih za dostop, ustrezno upoštevati znanstvene ocene, opravljene na regionalni ravni, ter ukrepe za ohranjanje in upravljanje, ki so jih sprejele ustrezne regionalne organizacije za upravljanje ribištva.

5.   Ribiška plovila Unije ne smejo opravljati dejavnosti v vodah tretje države, s katero je sklenjen sporazum o partnerstvu o trajnostnem ribištvu, razen če imajo dovoljenje za ribolov, ki je bilo izdano v skladu z navedenim sporazumom.

6.   Unija zagotovi, da se v sporazume o partnerstvu o trajnostnem ribištvu vključi klavzula o spoštovanju demokratičnih načel in človekovih pravic, ki predstavlja bistveni element teh sporazumov.

Ti sporazumi, kolikor je to mogoče, vključujejo:

| (a) | klavzulo o prepovedi določanja pogojev za druge flote v teh vodah, ki so ugodnejši od pogojev za gospodarske subjekte Unije, vključno s pogoji ohranjanja, razvoja in upravljanja virov, finančnih ureditev ter pristojbin in pravic, povezanih z izdajanjem dovoljenj za ribolov; |
| --- | --- |

(a)

klavzulo o prepovedi določanja pogojev za druge flote v teh vodah, ki so ugodnejši od pogojev za gospodarske subjekte Unije, vključno s pogoji ohranjanja, razvoja in upravljanja virov, finančnih ureditev ter pristojbin in pravic, povezanih z izdajanjem dovoljenj za ribolov;

| (b) | klavzulo o izključnosti v zvezi s pravilom iz odstavka 5. |
| --- | --- |

(b)

klavzulo o izključnosti v zvezi s pravilom iz odstavka 5.

7.   Na ravni Unije si je treba prizadevati za spremljanje dejavnosti ribiških plovil Unije, ki opravljajo svojo dejavnost v vodah, ki niso del Unije, zunaj okvira sporazumov o partnerstvu o trajnostnem ribištvu.

8.   Države članice zagotovijo, da so ribiška plovila Unije, ki plujejo pod njihovo zastavo in opravljajo dejavnosti zunaj voda Unije, sposobna predložiti podrobno in točno dokumentacijo o vseh ribolovnih in predelovalnih dejavnostih.

9.   Dovoljenje za ribolov iz odstavka 5 se dodeli plovilu, ki se je odjavilo iz registra ribiške flote Unije in se nato v 24 mesecih vanj ponovno prijavilo, samo če je lastnik tega plovila pristojnim organom države članice zastave predložil vse podatke, ki so potrebni za ugotovitev, da je plovilo v tem obdobju delovalo na način, ki je v celoti v skladu s standardi, ki veljajo za plovilo z zastavo Unije.

Kadar je bila država, ki je dodelila zastavo v obdobju, ko plovilo ni bilo vključeno v register ribiške flote Unije, v skladu s pravom Unije označena za nesodelujočo državo, kar zadeva preprečevanje, odvračanje in odpravljanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, ali za državo, ki dovoljuje netrajnostno izkoriščanje živih morskih virov, se tako dovoljenje za ribolov dodeli le, če je bilo ugotovljeno, da so ribolovne dejavnosti plovila prenehale, lastnik pa je takoj sprejel ukrepe za izpis plovila iz registra te države.

10.   Komisija predvidi neodvisne predhodne in naknadne ocene vsakega protokola k sporazumu o partnerstvu o trajnostnem ribištvu ter jih pravočasno predloži Evropskemu parlamentu in Svetu, preden Svetu pošlje priporočilo o pooblastitvi za začetek pogajanj o naslednjem protokolu. Povzetek takšnih ocen se objavi.

Člen 32

Finančna pomoč

1.   Unija na podlagi sporazumov o partnerstvu o trajnostnem ribištvu tretjim državam zagotovi finančno pomoč, da:

| (a) | se krije del stroškov dostopa do ribolovnih virov v vodah tretje države; del stroškov dostopa do ribolovnih virov, ki jih krijejo lastniki plovil Unije, se oceni za vsak sporazum o partnerstvu o trajnostnem ribištvu posebej ali protokol k njemu; ta del je pravičen, nediskriminatoren in skladen s koristmi, pridobljenih na podlagi pogojev dostopa; |
| --- | --- |

(a)

se krije del stroškov dostopa do ribolovnih virov v vodah tretje države; del stroškov dostopa do ribolovnih virov, ki jih krijejo lastniki plovil Unije, se oceni za vsak sporazum o partnerstvu o trajnostnem ribištvu posebej ali protokol k njemu; ta del je pravičen, nediskriminatoren in skladen s koristmi, pridobljenih na podlagi pogojev dostopa;

| (b) | se vzpostavi okvir upravljanja, ki vključuje razvoj in vzdrževanje potrebnih znanstvenih in raziskovalnih institucij, spodbujanje dejavnosti posvetovanja z zainteresiranimi stranmi ter zmogljivost spremljanja in nadzora ter druge elemente krepitve zmogljivosti, ki se nanašajo na razvoj politike trajnostnega ribištva tretje države. Takšna finančna pomoč je odvisna od doseganja specifičnih rezultatov ter dopolnjuje razvojne projekte in programe, ki se izvajajo v zadevni tretji državi, in je skladna z njimi. |
| --- | --- |

(b)

se vzpostavi okvir upravljanja, ki vključuje razvoj in vzdrževanje potrebnih znanstvenih in raziskovalnih institucij, spodbujanje dejavnosti posvetovanja z zainteresiranimi stranmi ter zmogljivost spremljanja in nadzora ter druge elemente krepitve zmogljivosti, ki se nanašajo na razvoj politike trajnostnega ribištva tretje države. Takšna finančna pomoč je odvisna od doseganja specifičnih rezultatov ter dopolnjuje razvojne projekte in programe, ki se izvajajo v zadevni tretji državi, in je skladna z njimi.

2.   V vsakem sporazumu o partnerstvu o trajnostnem ribištvu je finančna pomoč, namenjena podpori sektorju, ločena od plačil za dostop do ribolovnih virov. Unija izplačila finančne pomoči pogojuje z doseganjem konkretnih rezultatov in pozorno spremlja napredek.

NASLOV III

Upravljanje staležev, ki so v skupnem interesu

Člen 33

Načela in cilji upravljanja staležev, ki so v skupnem interesu Unije in tretjih držav, ter sporazumov o izmenjavi in skupnem upravljanju

1.   Kadar staleže, ki so v skupnem interesu, izkoriščajo tudi tretje države, Unija sodeluje s temi tretjimi državami, da bi zagotovila, da se zadevni staleži upravljajo trajnostno v skladu s to uredbo, zlasti s ciljem iz člena 2(2). Če se uradni dogovor ne doseže, si Unija na vse mogoče načine prizadeva za dosego skupnih ureditev za ribolov teh staležev, da bi omogočili trajnostno upravljanje, zlasti kar zadeva cilj iz člena 2(2), in s tem spodbujali enake konkurenčne pogoje za gospodarske subjekte Unije.

2.   Da bi Unija zagotovila trajnostno izkoriščanje staležev, ki si jih deli s tretjimi državami, in stabilnost ribolovnih dejavnosti svojih flot, si – v skladu z UNCLOS – prizadeva skleniti dvostranske ali večstranske sporazume s tretjimi državami, za skupno upravljanje staležev, vključno – po potrebi – z vzpostavitvijo dostopa do voda in virov ter pogojev za ta dostop, harmonizacijo ohranitvenih ukrepov in izmenjavo ribolovnih možnosti.

DEL VII

RIBOGOJSTVO

Člen 34

Spodbujanje trajnostnega ribogojstva

1.   Komisija z namenom spodbujanja trajnosti in prispevanja k prehranski varnosti in preskrbi s hrano ter k rasti in zaposlovanju določi nezavezujoče strateške smernice Unije o skupnih prednostnih nalogah in ciljih za razvoj dejavnosti trajnostnega ribogojstva. Te strateške smernice upoštevajo različne izhodiščne položaje in različne okoliščine v vsej Uniji, so podlaga za večletne nacionalne strateške načrte in njihovi cilji so:

| (a) | izboljšanje konkurenčnosti sektorja ribogojstva ter podpora razvoju in inovacijam v sektorju; |
| --- | --- |

(a)

izboljšanje konkurenčnosti sektorja ribogojstva ter podpora razvoju in inovacijam v sektorju;

| (b) | zmanjšanje upravnega bremena ter povečanje učinkovitosti izvajanja zakonodaje Unije, ki se odziva na potrebe zainteresiranih strani; |
| --- | --- |

(b)

zmanjšanje upravnega bremena ter povečanje učinkovitosti izvajanja zakonodaje Unije, ki se odziva na potrebe zainteresiranih strani;

| (c) | spodbujanje gospodarske dejavnosti; |
| --- | --- |

(c)

spodbujanje gospodarske dejavnosti;

| (d) | diverzifikacija in izboljšanje kakovosti življenja na obalnih in celinskih območjih; |
| --- | --- |

(d)

diverzifikacija in izboljšanje kakovosti življenja na obalnih in celinskih območjih;

| (e) | vključitev dejavnosti ribogojstva v pomorsko, obalno in celinsko prostorsko načrtovanje. |
| --- | --- |

(e)

vključitev dejavnosti ribogojstva v pomorsko, obalno in celinsko prostorsko načrtovanje.

2.   Države članice do 30. junija 2014 pripravijo večletni nacionalni strateški načrt za razvoj dejavnosti ribogojstva na svojem ozemlju.

3.   Večletni nacionalni strateški načrt vključuje cilje države članice ter ukrepe in roke, potrebne za njihovo doseganje.

4.   Cilji večletnih nacionalnih strateških načrtov so zlasti naslednji:

| (a) | upravna poenostavitev, zlasti kar zadeva ocene, študije učinka in dovoljenja; |
| --- | --- |

(a)

upravna poenostavitev, zlasti kar zadeva ocene, študije učinka in dovoljenja;

| (b) | razumna gotovost gospodarskih subjektov na področju ribogojstva v zvezi z dostopom do voda in prostora; |
| --- | --- |

(b)

razumna gotovost gospodarskih subjektov na področju ribogojstva v zvezi z dostopom do voda in prostora;

| (c) | kazalniki okoljske, ekonomske in socialne trajnosti; |
| --- | --- |

(c)

kazalniki okoljske, ekonomske in socialne trajnosti;

| (d) | ocena drugih možnih čezmejnih učinkov, zlasti na morske biološke vire in morske ekosisteme v sosednjih državah članicah; |
| --- | --- |

(d)

ocena drugih možnih čezmejnih učinkov, zlasti na morske biološke vire in morske ekosisteme v sosednjih državah članicah;

| (e) | ustvarjanje sinergije med nacionalnimi raziskovalnimi programi ter sodelovanje med industrijo in znanstveniki; |
| --- | --- |

(e)

ustvarjanje sinergije med nacionalnimi raziskovalnimi programi ter sodelovanje med industrijo in znanstveniki;

| (f) | spodbujanje konkurenčne prednosti trajnostne in visoko kakovostne hrane; |
| --- | --- |

(f)

spodbujanje konkurenčne prednosti trajnostne in visoko kakovostne hrane;

| (g) | spodbujanje ribogojnih dejavnosti in raziskav z namenom okrepitve pozitivnih vplivov na okolje in ribolovne vire ter zmanjšanja negativnih vplivov, vključno z zmanjšanjem pritiska na staleže rib, ki se uporabljajo za proizvodnjo krme, in povečanjem učinkovitosti rabe virov. |
| --- | --- |

(g)

spodbujanje ribogojnih dejavnosti in raziskav z namenom okrepitve pozitivnih vplivov na okolje in ribolovne vire ter zmanjšanja negativnih vplivov, vključno z zmanjšanjem pritiska na staleže rib, ki se uporabljajo za proizvodnjo krme, in povečanjem učinkovitosti rabe virov.

5.   Države članice si izmenjujejo informacije in najboljše prakse prek odprte metode usklajevanja nacionalnih ukrepov iz večletnih nacionalnih strateških načrtov.

6.   Komisija spodbuja izmenjavo informacij in najboljših praks med državami članicami ter skrbi za lažje usklajevanje nacionalnih ukrepov, predvidenih v večletnem nacionalnem strateškem načrtu.

DEL VIII

SKUPNA UREDITEV TRGOV

Člen 35

Cilji

1.   Vzpostavi se skupna ureditev trgov (v nadaljnjem besedilu: skupna ureditev trgov) za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva, da se:

| (a) | prispeva k doseganju ciljev iz člena 2 in zlasti k trajnostnem izkoriščanju živih morskih bioloških virov; |
| --- | --- |

(a)

prispeva k doseganju ciljev iz člena 2 in zlasti k trajnostnem izkoriščanju živih morskih bioloških virov;

| (b) | ribiškemu sektorju in sektorju ribogojstva omogoči uporaba skupne ribiške politike na ustrezni ravni; |
| --- | --- |

(b)

ribiškemu sektorju in sektorju ribogojstva omogoči uporaba skupne ribiške politike na ustrezni ravni;

| (c) | poveča konkurenčnost ribiškega sektorja in sektorja ribogojstva Unije, zlasti konkurenčnost proizvajalcev; |
| --- | --- |

(c)

poveča konkurenčnost ribiškega sektorja in sektorja ribogojstva Unije, zlasti konkurenčnost proizvajalcev;

| (d) | izboljšata preglednost in stabilnost trgov, zlasti kar zadeva ekonomsko znanje in poznavanje trgov Unije za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva v celotni dobavni verigi, zagotovi bolj uravnotežena razporeditev dodane vrednosti po celotni oskrbovalni verigi sektorja, izboljša, obveščenost potrošnikov in poveča ozaveščenost prek obveščanja in označevanja, ki zagotovi razumljive informacije; |
| --- | --- |

(d)

izboljšata preglednost in stabilnost trgov, zlasti kar zadeva ekonomsko znanje in poznavanje trgov Unije za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva v celotni dobavni verigi, zagotovi bolj uravnotežena razporeditev dodane vrednosti po celotni oskrbovalni verigi sektorja, izboljša, obveščenost potrošnikov in poveča ozaveščenost prek obveščanja in označevanja, ki zagotovi razumljive informacije;

| (e) | s spodbujanjem trajnostnega izkoriščanja ribolovnih virov prispeva k zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev za vse proizvode, ki se tržijo v Uniji; |
| --- | --- |

(e)

s spodbujanjem trajnostnega izkoriščanja ribolovnih virov prispeva k zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev za vse proizvode, ki se tržijo v Uniji;

| (f) | prispeva k zagotavljanju, da imajo potrošniki raznoliko ponudbo ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva; |
| --- | --- |

(f)

prispeva k zagotavljanju, da imajo potrošniki raznoliko ponudbo ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva;

| (g) | potrošnikom zagotovijo preverljive in točne informacije o izvoru proizvoda in načinu njegove proizvodnje, zlasti z označevanjem in etiketiranjem. |
| --- | --- |

(g)

potrošnikom zagotovijo preverljive in točne informacije o izvoru proizvoda in načinu njegove proizvodnje, zlasti z označevanjem in etiketiranjem.

2.   Skupna ureditev trgov se uporablja za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva iz Priloge I k Uredbi (EU) št. 1379/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (24), ki se tržijo v Uniji.

3.   Skupna ureditev trgov zajema zlasti:

| (a) | organizacijo sektorja, vključno z ukrepi za stabilizacijo trga; |
| --- | --- |

(a)

organizacijo sektorja, vključno z ukrepi za stabilizacijo trga;

| (b) | načrte proizvodnje in trženja organizacij proizvajalcev ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva; |
| --- | --- |

(b)

načrte proizvodnje in trženja organizacij proizvajalcev ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva;

| (c) | skupne tržne standarde; |
| --- | --- |

(c)

skupne tržne standarde;

| (d) | obveščanje potrošnikov. |
| --- | --- |

(d)

obveščanje potrošnikov.

DEL IX

NADZOR IN IZVRŠEVANJE

Člen 36

Cilji

1.   Skladnost s pravili skupne ribiške politike se zagotavlja z učinkovitim sistemom Unije za nadzor ribištva, vključno z bojem proti nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu.

2.   Nadzor in izvrševanje skupne ribiške politike temeljita na in vključujeta zlasti:

| (a) | globalni, celostni in skupni pristop; |
| --- | --- |

(a)

globalni, celostni in skupni pristop;

| (b) | sodelovanje in usklajevanje med državami članicami, Komisijo in agencijo; |
| --- | --- |

(b)

sodelovanje in usklajevanje med državami članicami, Komisijo in agencijo;

| (c) | stroškovno učinkovitost in sorazmernost; |
| --- | --- |

(c)

stroškovno učinkovitost in sorazmernost;

| (d) | uporabo učinkovitih tehnologij nadzora za razpoložljivost in kakovost podatkov o ribolovu; |
| --- | --- |

(d)

uporabo učinkovitih tehnologij nadzora za razpoložljivost in kakovost podatkov o ribolovu;

| (e) | okvir Unije za nadzor, inšpekcijo in izvrševanje; |
| --- | --- |

(e)

okvir Unije za nadzor, inšpekcijo in izvrševanje;

| (f) | strategijo, ki temelji na oceni tveganja in ki je osredotočena na sistematično in avtomatizirano navzkrižno preverjanje vseh ustreznih razpoložljivih podatkov; |
| --- | --- |

(f)

strategijo, ki temelji na oceni tveganja in ki je osredotočena na sistematično in avtomatizirano navzkrižno preverjanje vseh ustreznih razpoložljivih podatkov;

| (g) | razvoj kulture spoštovanja predpisov in sodelovanja med vsemi gospodarskimi subjekti in ribiči. |
| --- | --- |

(g)

razvoj kulture spoštovanja predpisov in sodelovanja med vsemi gospodarskimi subjekti in ribiči.

Unija sprejme ustrezne ukrepe v zvezi s tretjimi državami, ki dopuščajo netrajnosten ribolov.

3.   Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotovitev nadzora, inšpekcije in izvrševanja dejavnosti, ki se izvajajo v okviru skupne ribiške politike, vključno z določitvijo učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih sankcij.

Člen 37

Strokovna skupina za skladnost

1.   Komisija ustanovi strokovno skupino za skladnost, ki ocenjuje, omogoča in krepi izvajanje obveznosti iz sistema Unije za nadzor ribištva ter skladnost z njimi.

2.   Strokovno skupino za skladnost sestavljajo predstavniki Komisije in držav članic. Komisija lahko Evropski parlament na njegovo zahtevo povabi, naj pošlje strokovnjake, ki se bodo udeležili sej strokovne skupine. Agencija lahko sodeluje na sejah strokovne skupine za skladnost kot opazovalka.

3.   Naloge strokovne skupine so zlasti:

| (a) | redno pregledovanje skladnosti in izvajanja v okviru sistema Unije za nadzor ribištva ter ugotavljanje morebitnih težav v skupnem interesu pri izvajanju pravil skupne ribiške politike; |
| --- | --- |

(a)

redno pregledovanje skladnosti in izvajanja v okviru sistema Unije za nadzor ribištva ter ugotavljanje morebitnih težav v skupnem interesu pri izvajanju pravil skupne ribiške politike;

| (b) | svetovanje v zvezi z izvajanjem predpisov skupne ribiške politike, vključno s prednostnim razvrščanjem dodeljevanja finančne pomoči Unije, ter |
| --- | --- |

(b)

svetovanje v zvezi z izvajanjem predpisov skupne ribiške politike, vključno s prednostnim razvrščanjem dodeljevanja finančne pomoči Unije, ter

| (c) | izmenjava informacij o nadzornih in inšpekcijskih dejavnostih, vključno z bojem proti nezakonitim, neprijavljenim in nereguliranim ribolovnim dejavnostim. |
| --- | --- |

(c)

izmenjava informacij o nadzornih in inšpekcijskih dejavnostih, vključno z bojem proti nezakonitim, neprijavljenim in nereguliranim ribolovnim dejavnostim.

4.   Strokovna skupina za skladnost redno obvešča Evropski parlament in Svet o vseh svojih dejavnostih iz odstavka 3.

Člen 38

Pilotni projekti o novih tehnologijah nadzora in sistemih upravljanja podatkov

Komisija in države članice lahko izvajajo pilotne projekte o novih tehnologijah nadzora in sistemih upravljanja podatkov.

Člen 39

Prispevek k stroškom nadzora, inšpekcije, izvrševanja in zbiranja podatkov

Države članice lahko od svojih gospodarskih subjektov zahtevajo, da sorazmerno prispevajo k operativnim stroškom izvajanja sistema Unije za nadzor ribištva in zbiranja podatkov.

DEL X

FINANČNI INSTRUMENTI

Člen 40

Cilji

Za prispevek k doseganju ciljev iz člena 2 se lahko odobri finančna pomoč Unije.

Člen 41

Pogoji za finančno pomoč državam članicam

1.   Pod pogoji, ki se opredelijo v veljavnih pravnih aktih Unije, je finančna pomoč Unije državam članicam pogojena s spoštovanjem pravil skupne ribiške politike s strani držav članic.

2.   Posledica neskladnosti s pravili skupne ribiške politike s strani držav članic je lahko prekinitev ali začasna ustavitev izplačil ali finančni popravek finančne pomoči Unije v okviru skupne ribiške politike. Taki ukrepi so sorazmerni z naravo, resnostjo, trajanjem in ponavljanjem neskladnosti.

Člen 42

Pogoji za finančno pomoč gospodarskim subjektom

1.   Pod pogoji, ki se opredelijo v veljavnih pravnih aktih Unije, je finančna pomoč Unije gospodarskim subjektom pogojena s spoštovanjem pravil skupne ribiške politike s strani gospodarskih subjektov.

2.   V skladu s posebnimi predpisi, ki se sprejmejo, je posledica hujših kršitev predpisov skupne ribiške politike s strani gospodarskih subjektov začasna ali trajna prepoved dostopa do finančne pomoči Unije in/ali zmanjšanje finančne pomoči. Taki ukrepi, ki jih sprejme država članica, so odvračilni, učinkoviti in sorazmerni z naravo, resnostjo, trajanjem in ponavljanjem hujših kršitev.

3.   Države članice zagotovijo, da se finančna pomoč Unije odobri le, če zadevnemu gospodarskemu subjektu v obdobju enega leta pred datumom vložitve zahtevka za finančno pomoč Unije ni bila naložena sankcija za hujšo kršitev.

DEL XI

SVETOVALNI SVETI

Člen 43

Ustanovitev svetovalnih svetov

1.   Svetovalni sveti se ustanovijo za vsako geografsko območje ali področja pristojnosti iz Priloge III, da se spodbuja uravnotežena zastopanost vseh zainteresiranih strani v skladu s členom 45(1) in se prispeva k doseganju ciljev iz člena 2.

2.   V skladu s Prilogo III se ustanovijo zlasti naslednji novi svetovalni sveti:

| (a) | svetovalni svet za najbolj oddaljene regije, razdeljen v tri oddelke za vsakega od naslednjih morskih bazenov: zahodni Atlantik, vzhodni Atlantik in Indijski ocean; |
| --- | --- |

(a)

svetovalni svet za najbolj oddaljene regije, razdeljen v tri oddelke za vsakega od naslednjih morskih bazenov: zahodni Atlantik, vzhodni Atlantik in Indijski ocean;

| (b) | svetovalni svet za ribogojstvo; |
| --- | --- |

(b)

svetovalni svet za ribogojstvo;

| (c) | svetovalni svet za trge; |
| --- | --- |

(c)

svetovalni svet za trge;

| (d) | svetovalni svet za Črno morje. |
| --- | --- |

(d)

svetovalni svet za Črno morje.

3.   Vsak svetovalni svet sprejme svoj poslovnik.

Člen 44

Naloge svetovalnih svetov

1.   Pri uporabi te uredbe se Komisija po potrebi posvetuje s svetovalnimi sveti.

2.   Svetovalni sveti lahko:

| (a) | Komisiji in zadevni državi članici predložijo priporočila in predloge glede zadev v zvezi z upravljanjem ribištva ter soco-ekonomskimi in ohranitvenimi vidiki ribištva in ribogojstva in zlasti lahko predložijo priporočila o možnostih za poenostavitev pravil o upravljanju ribištva; |
| --- | --- |

(a)

Komisiji in zadevni državi članici predložijo priporočila in predloge glede zadev v zvezi z upravljanjem ribištva ter soco-ekonomskimi in ohranitvenimi vidiki ribištva in ribogojstva in zlasti lahko predložijo priporočila o možnostih za poenostavitev pravil o upravljanju ribištva;

| (b) | Komisijo in države članice obvestijo o težavah v zvezi z upravljanjem ter socio-ekonomskimi in ohranitvenimi vidiki ribištva in, kadar je primerno, ribogojstva na svojem geografskem območju ali področju pristojnosti ter predlagajo rešitve za premostitev teh težav; |
| --- | --- |

(b)

Komisijo in države članice obvestijo o težavah v zvezi z upravljanjem ter socio-ekonomskimi in ohranitvenimi vidiki ribištva in, kadar je primerno, ribogojstva na svojem geografskem območju ali področju pristojnosti ter predlagajo rešitve za premostitev teh težav;

| (c) | v tesnem sodelovanju z znanstveniki prispevajo k zbiranju, preskrbi in analizi podatkov, potrebnih za razvoj ohranitvenih ukrepov. |
| --- | --- |

(c)

v tesnem sodelovanju z znanstveniki prispevajo k zbiranju, preskrbi in analizi podatkov, potrebnih za razvoj ohranitvenih ukrepov.

Če je zadevno vprašanje v skupnem interesu za dva ali več svetovalnih svetov, ti usklajujejo svoja stališča z namenom sprejeti skupna priporočila o tem vprašanju.

3.   S svetovalnimi sveti se posvetuje glede skupnih priporočil v skladu s členom 18. Komisija in države članice se lahko z njimi posvetujejo tudi v zvezi z drugimi ukrepi. Njihovi nasveti se upoštevajo. Ta posvetovanja ne posegajo v posvetovanje s STECF ali drugimi znanstvenimi telesi. Mnenja svetovalnih svetov se lahko posredujejo vsem zadevnim državam članicam in Komisiji.

4.   Komisija in po potrebi zadevna država članica na vsako priporočilo, predlog ali informacijo, ki jo prejme v skladu z odstavkom 1, odgovori v dveh mesecih. Kadar končni ukrepi, ki jih sprejme, odstopajo od mnenj, priporočil in predlogov svetovalnih svetov, prejetih v skladu z odstavkom 1, Komisija ali zadevna država članica podrobno obrazloži to odstopanje.

Člen 45

Sestava, delovanje in financiranje svetovalnih svetov

1.   Svetovalne svete sestavljajo:

| (a) | organizacije, ki zastopajo gospodarske subjekte v sektorju ribištva in po potrebi ribogojstva, ter predstavniki sektorjev predelave in trženja; |
| --- | --- |

(a)

organizacije, ki zastopajo gospodarske subjekte v sektorju ribištva in po potrebi ribogojstva, ter predstavniki sektorjev predelave in trženja;

| (b) | druge interesne skupine, ki jih zadeva skupna ribiška politika, na primer okoljske organizacije in skupine potrošnikov. |
| --- | --- |

(b)

druge interesne skupine, ki jih zadeva skupna ribiška politika, na primer okoljske organizacije in skupine potrošnikov.

2.   Vsak svetovalni svet ima generalno skupščino in izvršni odbor, kar po potrebi vključuje tudi sekretariat in delovne skupine za obravnavanje vprašanj regionalnega sodelovanja v skladu s členom 18 ter sprejema ukrepe, potrebne za delovanje.

3.   Svetovalni sveti delujejo in prejemajo finančna sredstva kot je določeno v Prilogi III.

4.   Na Komisijo se prenese pooblastilo, da v skladu s členom 46 sprejema delegirane akte, ki določajo podrobna pravila o delovanju svetovalnih svetov.

DEL XII

POSTOPKOVNE DOLOČBE

Člen 46

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 11(2), člena 15(2), (3), (6) in (7) ter člena 45(4) se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 29. decembra 2013. Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet ne nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3.   Pooblastilo iz člena 11(2), člena 15(2), (3), (6) in (7) ter člena 45(4) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v temu sklepu. Preklic začne veljati dan po objavi sklepa v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njem določen. Preklic ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Takoj, ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 11(2), členom 15(2), (3), (6) in (7) ter členom 45(4), začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 47

Postopek v odboru

1.   Komisiji pri izvajanju pravil skupne ribiške politike pomaga Odbor za ribištvo in ribogojstvo. Navedeni odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Kadar odbor ne izda mnenja o osnutku izvedbenega akta, ki se sprejme v skladu s členom 23, Komisija osnutka izvedbenega akta ne sprejme in uporabi se tretji pododstavek člena 5(4) Uredbe (EU) št. 182/2011.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 8 Uredbe (EU) št. 182/2011 v povezavi s členom 5 navedene uredbe.

DEL XIII

KONČNE DOLOČBE

Člen 48

Razveljavitve in spremembe

1.   Uredba (ES) št. 2371/2002 se razveljavi.

Sklicevanja na razveljavljeno uredbo se štejejo kot sklicevanja na to uredbo.

2.   Sklep 2004/585/ES se razveljavi z dnem, ko začnejo veljati pravila, sprejeta na podlagi člena 45(4) te uredbe.

3.   Člen 5 Uredbe Sveta (ES) št. 1954/2003 (25) se črta.

4.   Uredba Sveta (ES) št. 639/2004 (26) se razveljavi.

5.   V člen 105 Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 se vstavi naslednji odstavek:

"3a.   Z odstopanjem od odstavkov 2 in 3 se množilni količnik za ulove, za katere velja obveznost iztovarjanja ulova v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (27), ne uporabi, pod pogojem, da obseg prelova glede na dovoljene iztovore ne presega 10 %.

Člen 49

Pregled

Komisija do 31. decembra 2022 Evropskemu parlamentu in Svetu posreduje poročilo o delovanju skupne ribiške politike.

Člen 50

Letno poročilo

Komisija vsako leto poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o napredku pri uresničevanju največjega trajnostnega donosa in stanju ribjih staležev, in sicer čim prej po sprejetju letne uredbe Sveta o določitvi ribolovnih možnostih, ki so na voljo v vodah Unije in v nekaterih vodah zunaj EU za plovila Unije.

Člen 51

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 1. januarja 2014.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 11. decembra 2013

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednik

V. LEŠKEVIČIUS

---

(1)  UL C 181, 21.6.2012, str. 183.

1

(2)  UL C 225, 27.7.2012, str. 20.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 6. februarja 2013 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in stališče Sveta v prvi obravnavi z dne 17. oktobra 2013 (še ni objavljeno v Uradnem listu). Stališče Evropskega parlamenta z dne 9. decembra 2013 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

3

(4)  Uredba Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (UL L 358, 31.12.2002, str. 59).

4

(5)  Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu in Sporazuma o izvajanju dela XI Konvencije (UL L 179, 23.6.1998, str. 3).

5

(6)  Sklep Sveta 98/392/ES z dne 23. marca 1998 o sklenitvi Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982 in Sporazuma o izvajanju dela XI Konvencije z dne 28. julija 1994 s strani Evropske skupnosti (UL L 179, 23.6.1998, str. 1).

6

(7)  Sklep Sveta 98/414/ES z dne 8. junija 1998 o ratifikaciji, s strani Evropske skupnosti, Sporazuma o uporabi določb Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982 glede ohranjanja in upravljanja čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib (UL L 189, 3.7.1998, str. 14).

7

(8)  Sporazum o uporabi določb Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982 glede ohranjanja in upravljanja čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib (UL L 189, 3.7.1998, str. 16).

8

(9)  Sklep Sveta 96/428/ES z dne 25. junija 1996 o sprejetju, s strani Skupnosti, Sporazuma o pospeševanju upoštevanja mednarodnih ukrepov za ohranjanje in upravljanje s strani ribiških plovil na odprtem morju (UL L 177, 16.7.1996, str. 24).

9

(10)  Sporazum o pospeševanju upoštevanja mednarodnih ukrepov za ohranjanje in upravljanje s strani ribiških plovil na odprtem morju (UL L 177, 16.7.1996, str. 26).

10

(11)  Direktiva 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (Okvirna direktiva o morski strategiji) (UL L 164, 25.6.2008, str. 19).

11

(12)  Direktiva 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic (UL L 20, 26.1.2010, str. 7).

12

(13)  Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (UL L 206, 22.7.1992, str. 7).

13

(14)  Resolucija Sveta z dne 3. novembra 1976 o nekaterih zunanjih vidikih ustanovitve ribolovne cone v Skupnosti, ki bi se razprostirala na 200 miljah, z učinkom od 1. januarja 1977 (UL C 105, 7.5.1981, str. 1).

14

(15)  Sklep Komisije 2005/629/ES z dne 26. avgusta 2005 o ustanovitvi Znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora za ribištvo (UL L 225, 31.8.2005, str. 18).

15

(16)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

16

(17)  Sklep Sveta 2004/585/ES z dne 19. julija 2004 o ustanovitvi regionalnih svetovalnih svetov v okviru skupne ribiške politike (UL L 256, 3.8.2004, str. 17).

17

(18)  Uredba Sveta (ES) št. 1967/2006 z dne 21. decembra 2006 o ukrepih za upravljanje za trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov v Sredozemskem morju, spremembi Uredbe (EGS) št. 2847/93 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1626/94 (UL L 409, 30.12.2006, str. 11).

18

(19)  Uredba Sveta (EGS) št. 2930/86 z dne 22. septembra 1986 o določanju značilnosti ribiških plovil (UL L 274, 25.9.1986, str. 1).

19

(20)  Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike TEXT MISSING (UL L 343, 22.12.2009, str. 1).

20

(21)  Uredba Sveta (ES) št. 1005/2008 z dne 29. septembra 2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje in o spremembi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1936/2001 in (ES) št. 601/2005 ter o razveljavitvi uredb (ES) št. 1093/94 in (ES) št. 1447/1999 (UL L 286, 29.10.2008, str. 1).

21

(22)  Območja ICES (Mednarodni sveta za raziskovanje morja) so opredeljena v Uredbi (ES) št. 218/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o predložitvi statističnih podatkov o nominalnem ulovu držav članic, ki ribarijo v severovzhodnem Atlantiku (UL L 87, 31.3.2009, str. 70).

22

(23)  Območja CECAF (vzhodni srednji Atlantik ali glavno ribolovno območje 34) so opredeljena v Uredbi (ES) št. 216/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o predložitvi statističnih podatkov o nominalnem ulovu držav članic, ki lovijo na določenih območjih izven severnega Atlantika.

23

(24)  Uredba (EU) št. 1379/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 184/2006 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 104/2000 (Glej stran 1 tega Uradnega lista)

24

(25)  Uredba Sveta (ES) št. 1954/2003 z dne 4. novembra 2003 o upravljanju ribolovnega napora v zvezi z nekaterimi ribolovnimi območji in viri Skupnosti ter o spremembi Uredbe (ES) št. 2847/93 in razveljavitvi uredb (ES) št. 685/95 in (ES) št. 2027/95 (UL L 289, 7.11.2003, str. 1).

25

(26)  Uredba Sveta (ES) št. 639/2004 z dne 30. marca 2004 o upravljanju ribiških flot, registriranih v najbolj oddaljenih regijah Skupnosti (UL L 102, 7.4.2004, str. 9).

26

(27)  Uredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES (UL L 354, 28.12.2013, str. 23).".

27

---

PRILOGA I

DOSTOP DO OBALNIH VODA V SMISLU ČLENA 5(2)

1.   Obalne vode združenega kraljestva

A.   DOSTOP ZA FRANCIJO

| Geografsko območje | Vrsta | Obseg ali posebne značilnosti |
| --- | --- | --- |
| Obala Združenega kraljestva (6 do 12 navtičnih milj) | | |
| 1. | Berwick-upon-Tweed vzhodno
  Coquet Island vzhodno |

Geografsko območje

Vrsta

Obseg ali posebne značilnosti

Obala Združenega kraljestva (6 do 12 navtičnih milj)

1.

Berwick-upon-Tweed vzhodno

Coquet Island vzhodno

sled

neomejeno

| 2. | Flamborough Head vzhodno
  Spurn Head vzhodno |
| --- | --- |

2.

Flamborough Head vzhodno

Spurn Head vzhodno

sled

neomejeno

| 3. | Lowestoft vzhodno
  Lyme Regis južno |
| --- | --- |

3.

Lowestoft vzhodno

Lyme Regis južno

vse vrste

neomejeno

| 4. | Lyme Regis južno
  Eddystone južno |
| --- | --- |

4.

Lyme Regis južno

Eddystone južno

pridnene vrste

neomejeno

| 5. | Eddystone južno
  Longships jugozahodno |
| --- | --- |

5.

Eddystone južno

Longships jugozahodno

pridnene vrste

neomejeno

pokrovače

neomejeno

jastog

neomejeno

sladkovodni rak

neomejeno

| 6. | Longships jugozahodno
  Hartland Point severozahodno |
| --- | --- |

6.

Longships jugozahodno

Hartland Point severozahodno

pridnene vrste

neomejeno

sladkovodni rak

neomejeno

jastog

neomejeno

| 7. | Hartland Point do črte od severa Lundy Islanda |
| --- | --- |

7.

Hartland Point do črte od severa Lundy Islanda

pridnene vrste

neomejeno

| 8. | Od črte naravnost na zahod Lundy Island do Cardigan Harbourja |
| --- | --- |

8.

Od črte naravnost na zahod Lundy Island do Cardigan Harbourja

vse vrste

neomejeno

| 9. | Point Lynas severno
  Morecambe Light Vessel vzhodno |
| --- | --- |

9.

Point Lynas severno

Morecambe Light Vessel vzhodno

vse vrste

neomejeno

| 10. | County Down |
| --- | --- |

10.

County Down

pridnene vrste

neomejeno

| 11. | New Island severovzhodno
  Sanda Island jugozahodno |
| --- | --- |

11.

New Island severovzhodno

Sanda Island jugozahodno

vse vrste

neomejeno

| 12. | Port Stewart severno
  Barra Head zahodno |
| --- | --- |

12.

Port Stewart severno

Barra Head zahodno

vse vrste

neomejeno

| 13. | Zemljepisna širina 57°40' S
  Butt of Lewis zahodno |
| --- | --- |

13.

Zemljepisna širina 57°40' S

Butt of Lewis zahodno

vse vrste, razen lupinarjev

neomejeno

| 14. | St. Kilda, Flannan Islands |
| --- | --- |

14.

St. Kilda, Flannan Islands

vse vrste

neomejeno

| 15. | Zahodno od črte, ki povezuje svetilnik Butt of Lewis s točko 59°30' S-5°45' Z |
| --- | --- |

15.

Zahodno od črte, ki povezuje svetilnik Butt of Lewis s točko 59°30' S-5°45' Z

vse vrste

neomejeno

B.   DOSTOP ZA IRSKO

| Geografsko območje | Vrsta | Obseg ali posebne značilnosti |
| --- | --- | --- |
| Obala Združenega kraljestva (6 do 12 navtičnih milj) | | |
| 1. | Point Lynas severno
  Mull of Galloway južno |

Geografsko območje

Vrsta

Obseg ali posebne značilnosti

Obala Združenega kraljestva (6 do 12 navtičnih milj)

1.

Point Lynas severno

Mull of Galloway južno

pridnene vrste

neomejeno

škamp

neomejeno

| 2. | Mull of Oa zahodno
  Barra Head zahodno |
| --- | --- |

2.

Mull of Oa zahodno

Barra Head zahodno

pridnene vrste

neomejeno

škamp

neomejeno

C.   DOSTOP ZA NEMČIJO

| Geografsko območje | Vrsta | Obseg ali posebne značilnosti |
| --- | --- | --- |
| Obala Združenega kraljestva (6 do 12 navtičnih milj) | | |
| 1. | od svetilnika Sumburgh Head proti jugovzhodu; od svetilnika Skroo proti severovzhodu in od svetilnika Skadan proti jugozahodu |

Geografsko območje

Vrsta

Obseg ali posebne značilnosti

Obala Združenega kraljestva (6 do 12 navtičnih milj)

1.

od svetilnika Sumburgh Head proti jugovzhodu; od svetilnika Skroo proti severovzhodu in od svetilnika Skadan proti jugozahodu

sled

neomejeno

| 2. | Berwick-upon-Tweed vzhodno; od svetilnika Whitby High vzhodno |
| --- | --- |

2.

Berwick-upon-Tweed vzhodno; od svetilnika Whitby High vzhodno

sled

neomejeno

| 3. | Svetilnik North Foreland vzhodno, od novega svetilnika Dungeness južno |
| --- | --- |

3.

Svetilnik North Foreland vzhodno, od novega svetilnika Dungeness južno

sled

neomejeno

| 4. | Cona okrog St. Kilda |
| --- | --- |

4.

Cona okrog St. Kilda

sled

neomejeno

skuša

neomejeno

| 5. | Zahodno od svetilnika Butt of Lewis na črto, ki povezuje svetilnik Butt of Lewis in točko 59°30' S-5°45' Z |
| --- | --- |

5.

Zahodno od svetilnika Butt of Lewis na črto, ki povezuje svetilnik Butt of Lewis in točko 59°30' S-5°45' Z

sled

neomejeno

| 6. | Cona okrog North Rona in Suliskerja (Sulasgeir) |
| --- | --- |

6.

Cona okrog North Rona in Suliskerja (Sulasgeir)

sled

neomejeno

D.   DOSTOP ZA NIZOZEMSKO

| Geografsko območje | Vrsta | Obseg ali posebne značilnosti |
| --- | --- | --- |
| Obala Združenega kraljestva (6 do 12 navtičnih milj) | | |
| 1. | od svetilnika Sumburgh Head naravnost na jugovzhod; od svetilnika Skroo naravnost na severovzhod in od svetilnika Skadan naravnost na jugozahod |

Geografsko območje

Vrsta

Obseg ali posebne značilnosti

Obala Združenega kraljestva (6 do 12 navtičnih milj)

1.

od svetilnika Sumburgh Head naravnost na jugovzhod; od svetilnika Skroo naravnost na severovzhod in od svetilnika Skadan naravnost na jugozahod

sled

neomejeno

| 2. | Berwick upon Tweed vzhodno, Flamborough Head vzhodno |
| --- | --- |

2.

Berwick upon Tweed vzhodno, Flamborough Head vzhodno

sled

neomejeno

| 3. | North Foreland vzhodno, novi svetilnik Dungeness južno |
| --- | --- |

3.

North Foreland vzhodno, novi svetilnik Dungeness južno

sled

neomejeno

E.   DOSTOP ZA BELGIJO

| Geografsko območje | Vrsta | Obseg ali posebne značilnosti |
| --- | --- | --- |
| Obala Združenega kraljestva (6 do 12 navtičnih milj) | | |
| 1. | Berwick upon Tweed vzhodno
  Coquet Island vzhodno |

Geografsko območje

Vrsta

Obseg ali posebne značilnosti

Obala Združenega kraljestva (6 do 12 navtičnih milj)

1.

Berwick upon Tweed vzhodno

Coquet Island vzhodno

sled

neomejeno

| 2. | Cromer severno
  North Foreland vzhodno |
| --- | --- |

2.

Cromer severno

North Foreland vzhodno

pridnene vrste

neomejeno

| 3. | North Foreland vzhodno
  novi svetilnik Dungeness južno |
| --- | --- |

3.

North Foreland vzhodno

novi svetilnik Dungeness južno

pridnene vrste

neomejeno

sled

neomejeno

| 4. | novi svetilnik Dungeness južno, Selsey Bill južno |
| --- | --- |

4.

novi svetilnik Dungeness južno, Selsey Bill južno

pridnene vrste

neomejeno

| 5. | Straight Point jugovzhodno, South Bishop severozahodno |
| --- | --- |

5.

Straight Point jugovzhodno, South Bishop severozahodno

pridnene vrste

neomejeno

2.   Obalne vode irske

A.   DOSTOP ZA FRANCIJO

| Geografsko območje | Vrsta | Obseg ali posebne značilnosti |
| --- | --- | --- |
| Irska obala (6 do 12 navtičnih milj) | | |
| 1. | Erris Head severozahodno
  Sybil Point zahodno |

Geografsko območje

Vrsta

Obseg ali posebne značilnosti

Irska obala (6 do 12 navtičnih milj)

1.

Erris Head severozahodno

Sybil Point zahodno

pridnene vrste

neomejeno

škamp

neomejeno

| 2. | Mizen Head južno
  Stags južno |
| --- | --- |

2.

Mizen Head južno

Stags južno

pridnene vrste

neomejeno

škamp

neomejeno

skuša

neomejeno

| 3. | Stags južno
  Cork južno |
| --- | --- |

3.

Stags južno

Cork južno

pridnene vrste

neomejeno

škamp

neomejeno

skuša

neomejeno

sled

neomejeno

| 4. | Cork južno, Carnsore Point južno |
| --- | --- |

4.

Cork južno, Carnsore Point južno

vse vrste

neomejeno

| 5. | Carnsore Point južno, Haulbowline jugovzhodno |
| --- | --- |

5.

Carnsore Point južno, Haulbowline jugovzhodno

vse vrste, razen lupinarjev

neomejeno

B.   DOSTOP ZA ZDRUŽENO KRALJESTVO

| Geografsko območje | Vrsta | Obseg ali posebne značilnosti |
| --- | --- | --- |
| Irska obala (6 do 12 milj) | | |
| 1. | Mine Head južno
  Hook Point |

Geografsko območje

Vrsta

Obseg ali posebne značilnosti

Irska obala (6 do 12 milj)

1.

Mine Head južno

Hook Point

pridnene vrste

neomejeno

sled

neomejeno

skuša

neomejeno

| 2. | Hook Point
  Carlingford Lough |
| --- | --- |

2.

Hook Point

Carlingford Lough

pridnene vrste

neomejeno

sled

neomejeno

skuša

neomejeno

škamp

neomejeno

pokrovače

neomejeno

C.   DOSTOP ZA NIZOZEMSKO

| Geografsko območje | Vrsta | Obseg ali posebne značilnosti |
| --- | --- | --- |
| Irska obala (6 do 12 milj) | | |
| 1. | Stags južno
  Carnsore Point južno |

Geografsko območje

Vrsta

Obseg ali posebne značilnosti

Irska obala (6 do 12 milj)

1.

Stags južno

Carnsore Point južno

sled

neomejeno

skuša

neomejeno

D.   DOSTOP ZA NEMČIJO

| Geografsko območje | Vrsta | Obseg ali posebne značilnosti |
| --- | --- | --- |
| Irska obala (6 do 12 navtičnih milj) | | |
| 1. | Old Head of Kinsale južno
  Carnsore Point južno |

Geografsko območje

Vrsta

Obseg ali posebne značilnosti

Irska obala (6 do 12 navtičnih milj)

1.

Old Head of Kinsale južno

Carnsore Point južno

sled

neomejeno

| 2. | Cork južno
  Carnsore Point južno |
| --- | --- |

2.

Cork južno

Carnsore Point južno

skuša

neomejeno

E.   DOSTOP ZA BELGIJO

| Geografsko območje | Vrsta | Obseg ali posebne značilnosti |
| --- | --- | --- |
| Irska obala (6 do 12 navtičnih milj) | | |
| 1. | Cork južno
  Carnsore Point južno |

Geografsko območje

Vrsta

Obseg ali posebne značilnosti

Irska obala (6 do 12 navtičnih milj)

1.

Cork južno

Carnsore Point južno

pridnene vrste

neomejeno

| 2. | Wicklow Head vzhodno
  Carlingford Lough jugovzhodno |
| --- | --- |

2.

Wicklow Head vzhodno

Carlingford Lough jugovzhodno

pridnene vrste

neomejeno

3.   Obalne vode belgije

| Geografsko območje | Država članica | Vrsta | Obseg ali posebne značilnosti |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 do 12 navtičnih milj | Nizozemska | vse vrste | neomejeno |
| | Francija | sled | neomejeno |

Geografsko območje

Država članica

Vrsta

Obseg ali posebne značilnosti

3 do 12 navtičnih milj

Nizozemska

vse vrste

neomejeno

Francija

sled

neomejeno

4.   Obalne vode danske

| Geografsko območje | Država članica | Vrsta | Obseg ali posebne značilnosti |
| --- | --- | --- | --- |
| Obala Severnega morja (dansko-nemška meja do Hanstholma) (6 do 12 navtičnih milj) | | | |
| | |
| Dansko-nemška meja do Blavands Huka | Nemčija | bokoplute | neomejeno |
| škampi in kozice | neomejeno |
| Nizozemska | bokoplute | neomejeno |
| somerne ribe | neomejeno |
| Blåvands Huk do Bovbjerga | Belgija | trska | neomejeno samo od 1. junija do 31 julija |
| vahnja | neomejeno samo od 1. junija do 31. julija |
| Nemčija | bokoplute | neomejeno |
| Nizozemska | morska plošča | neomejeno |
| morski list | neomejeno |
| Thyborøn do Hanstholma | Belgija | mol | neomejeno samo od 1. junija do 31. julija |
| morska plošča | neomejeno samo od 1. junija do 31. julija |
| Nemčija | bokoplute | neomejeno |
| papalina | neomejeno |
| trska | neomejeno |
| saj | neomejeno |
| vahnja | neomejeno |
| skuša | neomejeno |
| sled | neomejeno |
| mol | neomejeno |
| Nizozemska | trska | neomejeno |
| morska plošča | neomejeno |
| morski list | neomejeno |
| Skagerrak
  (Hanstholm do Skagena)
  (4 do 12 navtičnih milj) | Belgija | morska plošča | neomejeno samo od 1. junija do 31. julija |
| Nemčija | bokoplute | neomejeno |
| papalina | neomejeno |
| trska | neomejeno |
| saj | neomejeno |
| vahnja | neomejeno |
| skuša | neomejeno |
| sled | neomejeno |
| mol | neomejeno |
| Nizozemska | trska | neomejeno |
| morska plošča | neomejeno |
| morski list | neomejeno |
| Kattegat (3 do 12 milj) | Nemčija | trska | neomejeno |
| bokoplute | neomejeno |
| škamp | neomejeno |
| sled | neomejeno |
| Severno od Zeelanda na vzporednik, ki gre skozi svetilnik Forsnæs | Nemčija | papalina | neomejeno |
| Baltsko morje
  (tudi Belti, Sound, Bornholm)
  (3 do 12 navtičnih milj) | Nemčija | bokoplute | neomejeno |
| trska | neomejeno |
| sled | neomejeno |
| papalina | neomejeno |
| jegulja | neomejeno |
| losos | neomejeno |
| mol | neomejeno |
| skuša | neomejeno |
| Skagerrak
  (4 do 12 milj) | Švedska | vse vrste | neomejeno |
| Kattegat
  (3 do 12 milj (1)) | Švedska | vse vrste | neomejeno |
| Baltsko morje
  (3 do 12 milj) | Švedska | vse vrste | neomejeno |

Geografsko območje

Država članica

Vrsta

Obseg ali posebne značilnosti

Obala Severnega morja (dansko-nemška meja do Hanstholma) (6 do 12 navtičnih milj)

Dansko-nemška meja do Blavands Huka

Nemčija

bokoplute

neomejeno

škampi in kozice

neomejeno

Nizozemska

bokoplute

neomejeno

somerne ribe

neomejeno

Blåvands Huk do Bovbjerga

Belgija

trska

neomejeno samo od 1. junija do 31 julija

vahnja

neomejeno samo od 1. junija do 31. julija

Nemčija

bokoplute

neomejeno

Nizozemska

morska plošča

neomejeno

morski list

neomejeno

Thyborøn do Hanstholma

Belgija

mol

neomejeno samo od 1. junija do 31. julija

morska plošča

neomejeno samo od 1. junija do 31. julija

Nemčija

bokoplute

neomejeno

papalina

neomejeno

trska

neomejeno

saj

neomejeno

vahnja

neomejeno

skuša

neomejeno

sled

neomejeno

mol

neomejeno

Nizozemska

trska

neomejeno

morska plošča

neomejeno

morski list

neomejeno

Skagerrak

(Hanstholm do Skagena)

(4 do 12 navtičnih milj)

Belgija

morska plošča

neomejeno samo od 1. junija do 31. julija

Nemčija

bokoplute

neomejeno

papalina

neomejeno

trska

neomejeno

saj

neomejeno

vahnja

neomejeno

skuša

neomejeno

sled

neomejeno

mol

neomejeno

Nizozemska

trska

neomejeno

morska plošča

neomejeno

morski list

neomejeno

Kattegat (3 do 12 milj)

Nemčija

trska

neomejeno

bokoplute

neomejeno

škamp

neomejeno

sled

neomejeno

Severno od Zeelanda na vzporednik, ki gre skozi svetilnik Forsnæs

Nemčija

papalina

neomejeno

Baltsko morje

(tudi Belti, Sound, Bornholm)

(3 do 12 navtičnih milj)

Nemčija

bokoplute

neomejeno

trska

neomejeno

sled

neomejeno

papalina

neomejeno

jegulja

neomejeno

losos

neomejeno

mol

neomejeno

skuša

neomejeno

Skagerrak

(4 do 12 milj)

Švedska

vse vrste

neomejeno

Kattegat

(3 do 12 milj (1))

Švedska

vse vrste

neomejeno

Baltsko morje

(3 do 12 milj)

Švedska

vse vrste

neomejeno

5.   Obalne vode nemčije

| Geografsko območje | Država članica | Vrsta | Obseg ali posebne značilnosti |
| --- | --- | --- | --- |
| Obala Severnega morja
  (3 do 12 navtičnih milj)
  vse obale | Danska | pridnene vrste | neomejeno |
| papalina | neomejeno |
| prava peščenka | neomejeno |
| Nizozemska | pridnene vrste | neomejeno |
| škampi in kozice | neomejeno |
| Dansko-nemška meja do severne konice Amruma na 54° 43' S | Danska | škampi in kozice | neomejeno |
| cona okrog Helgolanda | Združeno kraljestvo | trska | neomejeno |
| morska plošča | neomejeno |
| Baltska obala
  (3 do 12 milj) | Danska | trska | neomejeno |
| morska plošča | neomejeno |
| sled | neomejeno |
| papalina | neomejeno |
| jegulja | neomejeno |
| mol | neomejeno |
| skuša | neomejeno |

Geografsko območje

Država članica

Vrsta

Obseg ali posebne značilnosti

Obala Severnega morja

(3 do 12 navtičnih milj)

vse obale

Danska

pridnene vrste

neomejeno

papalina

neomejeno

prava peščenka

neomejeno

Nizozemska

pridnene vrste

neomejeno

škampi in kozice

neomejeno

Dansko-nemška meja do severne konice Amruma na 54° 43' S

Danska

škampi in kozice

neomejeno

cona okrog Helgolanda

Združeno kraljestvo

trska

neomejeno

morska plošča

neomejeno

Baltska obala

(3 do 12 milj)

Danska

trska

neomejeno

morska plošča

neomejeno

sled

neomejeno

papalina

neomejeno

jegulja

neomejeno

mol

neomejeno

skuša

neomejeno

6.   Obalne vode francije in čezmorski departmaji

| Geografsko območje | Država članica | Vrsta | Obseg ali posebne značilnosti |
| --- | --- | --- | --- |
| Severovzhodna atlantska obala
  (6 do 12 navtičnih milj) | | | |
| Belgijsko-francoska meja vzhodno od departmaja Manche (ustje Vire-Grandcamp les Bains 49° 23' 30'' S, 1° 2' ZSSV) | Belgija | pridnene vrste | neomejeno |
| pokrovače | neomejeno |
| Nizozemska | vse vrste | neomejeno |
| Dunkerque (2° 20' V) do rta Cap d’Antifer (0° 10' V) | Nemčija | sled | neomejeno samo od 1. oktobra do 31. decembra |
| Belgijsko-francoska meja do rta Cap d’Alprech zahodno
  (50° 42' 30" S, 1° 33' 30" V) | Združeno kraljestvo | sled | neomejeno |
| Atlantska obala (6 do 12 navtičnih milj) | | | |
| Špansko-francoska meja do 46° 08' S | Španija | sardon | usmerjeni ribolov, neomejen samo od 1. marca do 30. junija |
| ribolov na živo vabo samo od 1. julija do 31. oktobra |
| sardele | neomejeno samo od 1. januarja do 28. februarja in od 1. julija do 31. decembra |
| Poleg tega morajo biti dejavnosti v zvezi z navedenimi vrstami izvajane v skladu z dejavnostmi in v mejah dejavnosti, ki so se izvajale v letu 1984. |
| Sredozemska obala
  (6 do 12 navtičnih milj) | | | |
| Španska meja Cap Leucate | Španija | vse vrste | neomejeno |

Geografsko območje

Država članica

Vrsta

Obseg ali posebne značilnosti

Severovzhodna atlantska obala

(6 do 12 navtičnih milj)

Belgijsko-francoska meja vzhodno od departmaja Manche (ustje Vire-Grandcamp les Bains 49° 23' 30'' S, 1° 2' ZSSV)

Belgija

pridnene vrste

neomejeno

pokrovače

neomejeno

Nizozemska

vse vrste

neomejeno

Dunkerque (2° 20' V) do rta Cap d’Antifer (0° 10' V)

Nemčija

sled

neomejeno samo od 1. oktobra do 31. decembra

Belgijsko-francoska meja do rta Cap d’Alprech zahodno

(50° 42' 30" S, 1° 33' 30" V)

Združeno kraljestvo

sled

neomejeno

Atlantska obala (6 do 12 navtičnih milj)

Špansko-francoska meja do 46° 08' S

Španija

sardon

usmerjeni ribolov, neomejen samo od 1. marca do 30. junija

ribolov na živo vabo samo od 1. julija do 31. oktobra

sardele

neomejeno samo od 1. januarja do 28. februarja in od 1. julija do 31. decembra

Poleg tega morajo biti dejavnosti v zvezi z navedenimi vrstami izvajane v skladu z dejavnostmi in v mejah dejavnosti, ki so se izvajale v letu 1984.

Sredozemska obala

(6 do 12 navtičnih milj)

Španska meja Cap Leucate

Španija

vse vrste

neomejeno

7.   Obalne vode španije

| Geografsko območje | Država članica | Vrsta | Obseg ali posebne značilnosti |
| --- | --- | --- | --- |
| Atlantska obala (6 do 12 navtičnih milj) | | | |
| Francosko-španska meja do svetilnika Cap Mayor (3° 47' Z) | Francija | pelagične vrste | neomejeno v skladu z dejavnostmi in v mejah dejavnosti, ki so se izvajale v letu 1984 |
| Sredozemska obala
  (6 do 12 navtičnih milj) | | | |
| Francoska meja/Cap Creus | Francija | vse vrste | neomejeno |

Geografsko območje

Država članica

Vrsta

Obseg ali posebne značilnosti

Atlantska obala (6 do 12 navtičnih milj)

Francosko-španska meja do svetilnika Cap Mayor (3° 47' Z)

Francija

pelagične vrste

neomejeno v skladu z dejavnostmi in v mejah dejavnosti, ki so se izvajale v letu 1984

Sredozemska obala

(6 do 12 navtičnih milj)

Francoska meja/Cap Creus

Francija

vse vrste

neomejeno

8.   Obalne vode hrvaške
   (2)

| Geografsko območje | Država članica | Vrsta | Obseg ali posebne značilnosti |
| --- | --- | --- | --- |
| 12 milj, omejeno na morski prostor pod suverenostjo Hrvaške, ki leži severno od vzporednika 45 stopinj in 10 minut severne zemljepisne širine ob zahodni obali Istre, od zunanjega roba teritorialnega morja Hrvaške, kjer se ta vzporednik dotika kopnega zahodne obale Istre (Grgatov rt Funtana) | Slovenija | pridnene in male pelagične vrste, vključno s sardinami in sardoni | 100 ton za največ 25 ribiških plovil, kar vključuje tudi 5 ribiških plovil, opremljenih z vlečnimi mrežami |

Geografsko območje

Država članica

Vrsta

Obseg ali posebne značilnosti

12 milj, omejeno na morski prostor pod suverenostjo Hrvaške, ki leži severno od vzporednika 45 stopinj in 10 minut severne zemljepisne širine ob zahodni obali Istre, od zunanjega roba teritorialnega morja Hrvaške, kjer se ta vzporednik dotika kopnega zahodne obale Istre (Grgatov rt Funtana)

Slovenija

pridnene in male pelagične vrste, vključno s sardinami in sardoni

100 ton za največ 25 ribiških plovil, kar vključuje tudi 5 ribiških plovil, opremljenih z vlečnimi mrežami

9.   Obalne vode nizozemske

| Geografsko območje | Država članica | Vrsta | Obseg ali posebne značilnosti |
| --- | --- | --- | --- |
| (3 do 12 navtičnih milj) celotna obala | Belgija | vse vrste | neomejeno |
| Danska | pridnene vrste | neomejeno |
| papalina | neomejeno |
| prava peščenka | neomejeno |
| šur | neomejeno |
| Nemčija | trska | neomejeno |
| škampi in kozice | neomejeno |
| (6 do 12 navtičnih milj) celotna obala | Francija | vse vrste | neomejeno |
| Južna konica Texel, zahodno do nizozemsko-nemške meje | Združeno kraljestvo | pridnene vrste | neomejeno |

Geografsko območje

Država članica

Vrsta

Obseg ali posebne značilnosti

(3 do 12 navtičnih milj) celotna obala

Belgija

vse vrste

neomejeno

Danska

pridnene vrste

neomejeno

papalina

neomejeno

prava peščenka

neomejeno

šur

neomejeno

Nemčija

trska

neomejeno

škampi in kozice

neomejeno

(6 do 12 navtičnih milj) celotna obala

Francija

vse vrste

neomejeno

Južna konica Texel, zahodno do nizozemsko-nemške meje

Združeno kraljestvo

pridnene vrste

neomejeno

10.   Obalne vode slovenije
   (3)

| Geografsko območje | Država članica | Vrsta | Obseg ali posebne značilnosti |
| --- | --- | --- | --- |
| 12 milj, omejeno na morski prostor pod suverenostjo Slovenije, ki leži severno od vzporednika 45 stopinj in 10 minut severne zemljepisne širine ob zahodni obali Istre, od zunanjega roba teritorialnega morja Hrvaške, kjer se ta vzporednik dotika kopnega zahodne obale Istre (Grgatov rt Funtana) | Hrvaška | pridnene in male pelagične vrste, vključno s sardinami in sardoni | 100 ton za največ 25 ribiških plovil, kar vključuje tudi 5 ribiških plovil, opremljenih z vlečnimi mrežami |

Geografsko območje

Država članica

Vrsta

Obseg ali posebne značilnosti

12 milj, omejeno na morski prostor pod suverenostjo Slovenije, ki leži severno od vzporednika 45 stopinj in 10 minut severne zemljepisne širine ob zahodni obali Istre, od zunanjega roba teritorialnega morja Hrvaške, kjer se ta vzporednik dotika kopnega zahodne obale Istre (Grgatov rt Funtana)

Hrvaška

pridnene in male pelagične vrste, vključno s sardinami in sardoni

100 ton za največ 25 ribiških plovil, kar vključuje tudi 5 ribiških plovil, opremljenih z vlečnimi mrežami

11.   Obalne vode finske

| Geografsko območje | Država članica | Vrsta | Obseg ali posebne značilnosti |
| --- | --- | --- | --- |
| Baltsko morje (4 do 12 milj) (4) | Švedska | vse vrste | neomejeno |

Geografsko območje

Država članica

Vrsta

Obseg ali posebne značilnosti

Baltsko morje (4 do 12 milj) (4)

Švedska

vse vrste

neomejeno

12.   Obalne vode švedske

| Geografsko območje | Država članica | Vrsta | Obseg ali posebne značilnosti |
| --- | --- | --- | --- |
| Skagerrak (4 do 12 navtičnih milj) | Danska | vse vrste | neomejeno |
| Kattegat (3 do 12 milj (5)) | Danska | vse vrste | neomejeno |
| Baltsko morje (4 do 12 milj) | Danska | vse vrste | neomejeno |
| Finska | vse vrste | neomejeno |

Geografsko območje

Država članica

Vrsta

Obseg ali posebne značilnosti

Skagerrak (4 do 12 navtičnih milj)

Danska

vse vrste

neomejeno

Kattegat (3 do 12 milj (5))

Danska

vse vrste

neomejeno

Baltsko morje (4 do 12 milj)

Danska

vse vrste

neomejeno

Finska

vse vrste

neomejeno

---

(1)  Merjeno od obalne črte.

(2)  Navedena ureditev se uporablja, ko se začne v celoti izvajati arbitražna odločba na podlagi Arbitražnega sporazuma med vlado Republike Slovenije in vlado Republike Hrvaške, podpisanega 4. novembra 2009 v Stockholmu.

(3)  Navedena ureditev se uporablja, ko se začne v celoti izvajati arbitražna odločba na podlagi Arbitražnega sporazuma med vlado Republike Slovenije in vlado Republike Hrvaške, podpisanega 4. novembra 2009 v Stockholmu.

(4)  3 do 12 milj okrog Bogskår Isles

(5)  Merjeno od obalne črte

---

PRILOGA II

ZGORNJE MEJE RIBOLOVNE ZMOGLJIVOSTI

Zgornje meje zmogljivosti

| Država članica | BT | kW |
| --- | --- | --- |
| Belgija | 18 962 | 51 586 |
| Bolgarija | 7 250 | 62 708 |
| Danska | 88 762 | 313 333 |
| Nemčija | 71 117 | 167 078 |
| Estonija | 21 677 | 52 566 |
| Irska | 77 568 | 210 083 |
| Grčija | 84 123 | 469 061 |
| Španija (vključno z najbolj oddaljenimi regijami) | 423 550 | 9 648 264 |
| Francija (vključno z najbolj oddaljenimi regijami) | 214 282 | 1 166 328 |
| Hrvaška | 53 452 | 426 064 |
| Italija | 173 506 | 1 070 028 |
| Ciper | 11 021 | 47 803 |
| Latvija | 46 418 | 58 496 |
| Litva | 73 489 | 73 516 |
| Malta | 14 965 | 95 776 |
| Nizozemska | 166 859 | 350 736 |
| Poljska | 38 270 | 90 650 |
| Portugalska (vključno z najbolj oddaljenimi regijami) | 114 549 | 336 539 |
| Romunija | 1 908 | 6 356 |
| Slovenija | 675 | 8 867 |
| Finska | 18 066 | 181 717 |
| Švedska | 43 386 | 210 829 |
| Združeno kraljestvo | 231 106 | 909 141 |

Država članica

BT

kW

Belgija

18 962

51 586

Bolgarija

7 250

62 708

Danska

88 762

313 333

Nemčija

71 117

167 078

Estonija

21 677

52 566

Irska

77 568

210 083

Grčija

84 123

469 061

Španija (vključno z najbolj oddaljenimi regijami)

423 550

9 648 264

Francija (vključno z najbolj oddaljenimi regijami)

214 282

1 166 328

Hrvaška

53 452

426 064

Italija

173 506

1 070 028

Ciper

11 021

47 803

Latvija

46 418

58 496

Litva

73 489

73 516

Malta

14 965

95 776

Nizozemska

166 859

350 736

Poljska

38 270

90 650

Portugalska (vključno z najbolj oddaljenimi regijami)

114 549

336 539

Romunija

1 908

6 356

Slovenija

675

8 867

Finska

18 066

181 717

Švedska

43 386

210 829

Združeno kraljestvo

231 106

909 141

Zgornje meje zmogljivosti

| Najbolj oddaljene regije Unije | BT | kW |
| --- | --- | --- |
| Španija |
| Kanarski otoki: D (1) < 12 m, vode unije | 2 617 | 20 863 |
| Kanarski otoki: D > 12 m, vode Unije | 3 059 | 10 364 |
| Kanarski otoki: D > 12 m, mednarodne vode in vode tretjih držav | 28 823 | 45 593 |
| Francija |
| otok Reunion: pridnene in pelagične vrste; D < 12 m | 1 050 | 19 320 |
| otok Reunion: pelagične vrste; D > 12 m | 10 002 | 31 465 |
| Francoska Gvajana: pridnene in pelagične vrste; D < 12 m | 903 | 11 644 |
| Francoska Gvajana: plovila za ribolov škampa | 7 560 | 19 726 |
| Francoska Gvajana: pelagične vrste; priobalna plovila | 3 500 | 5 000 |
| Martinik: pridnene in pelagične vrste; D < 12 m | 5 409 | 142 116 |
| Martinik: pelagične vrste; D > 12 m | 1 046 | 3 294 |
| Guadeloupe: pridnene in pelagične vrste; D < 12 m | 6 188 | 162 590 |
| Guadeloupe: pelagične vrste; D > 12 m | 500 | 1 750 |
| Portugalska |
| Madeira: pridnene vrste; D < 12 m | 604 | 3 969 |
| Madeira: pridnene in pelagične vrste; D > 12 m | 4 114 | 12 734 |
| Madeira: pelagične vrste; potegalke; D > 12 m | 181 | 777 |
| Azori: pridnene vrste; D < 12 m | 2 617 | 29 870 |
| Azori: pridnene in pelagične vrste; D > 12 m | 12 979 | 25 721 |

Najbolj oddaljene regije Unije

BT

kW

Španija

Kanarski otoki: D (1) < 12 m, vode unije

2 617

20 863

Kanarski otoki: D > 12 m, vode Unije

3 059

10 364

Kanarski otoki: D > 12 m, mednarodne vode in vode tretjih držav

28 823

45 593

Francija

otok Reunion: pridnene in pelagične vrste; D < 12 m

1 050

19 320

otok Reunion: pelagične vrste; D > 12 m

10 002

31 465

Francoska Gvajana: pridnene in pelagične vrste; D < 12 m

903

11 644

Francoska Gvajana: plovila za ribolov škampa

7 560

19 726

Francoska Gvajana: pelagične vrste; priobalna plovila

3 500

5 000

Martinik: pridnene in pelagične vrste; D < 12 m

5 409

142 116

Martinik: pelagične vrste; D > 12 m

1 046

3 294

Guadeloupe: pridnene in pelagične vrste; D < 12 m

6 188

162 590

Guadeloupe: pelagične vrste; D > 12 m

500

1 750

Portugalska

Madeira: pridnene vrste; D < 12 m

604

3 969

Madeira: pridnene in pelagične vrste; D > 12 m

4 114

12 734

Madeira: pelagične vrste; potegalke; D > 12 m

181

777

Azori: pridnene vrste; D < 12 m

2 617

29 870

Azori: pridnene in pelagične vrste; D > 12 m

12 979

25 721

---

(1)  "D" je skupna dolžina plovila.

---

PRILOGA III

SVETOVALNI SVETI

1.   Naziv in področje pristojnosti svetovalnega sveta

| Naziv | Območja pristojnosti |
| --- | --- |
| Svetovalni sveta za Baltsko morje | območja ICES IIIb, IIIc in IIId |
| Svetovalni svet za Črno morje | zemljepisno podobmočje GFCM, kot je opredeljeno v Resoluciji GFCM/33/2009/2 |
| Svetovalni svet za Sredozemsko morje | morske vode Sredozemlja vzhodno od črte 5° 36′ zahodno |
| Svetovalni svet za Severno morje | območji ICES IV in IIIa |
| Svetovalni svet za severozahodne vode | območja ICES V (brez območja Va in le vode Unije v območju Vb), VI in VII |
| Svetovalni svet za jugozahodne vode | območja ICES VIII, IX in X (vode okoli Azorov) ter območja CECAF 34.1.1, 34.1.2 in 34.2.0 (vode okoli Madeire in Kanarskih otokov) |
| Svetovalni svet za najbolj oddaljene regije | vode Unije okoli najbolj oddaljenih regij iz prvega odstavka člena 349 Pogodbe, razdeljenih na tri morske bazene: zahodni Atlantik, vzhodni Atlantik, Indijski ocean |
| Svetovalni svet za pelagične staleže (sinji mol, skuša, šur, sled, merjaščevka) | vsa geografska območja razen Baltskega in Sredozemskega morja |
| Svetovalni svet za odprto morje/flote za dolge plovbe | vse vode, ki ne pripadajo Uniji |
| Svetovalni svet za ribogojstvo | ribogojstvo, kot je opredeljeno v členu 4 |
| Svetovalni svet za trge | vsa tržna področja |

Naziv

Območja pristojnosti

Svetovalni sveta za Baltsko morje

območja ICES IIIb, IIIc in IIId

Svetovalni svet za Črno morje

zemljepisno podobmočje GFCM, kot je opredeljeno v Resoluciji GFCM/33/2009/2

Svetovalni svet za Sredozemsko morje

morske vode Sredozemlja vzhodno od črte 5° 36′ zahodno

Svetovalni svet za Severno morje

območji ICES IV in IIIa

Svetovalni svet za severozahodne vode

območja ICES V (brez območja Va in le vode Unije v območju Vb), VI in VII

Svetovalni svet za jugozahodne vode

območja ICES VIII, IX in X (vode okoli Azorov) ter območja CECAF 34.1.1, 34.1.2 in 34.2.0 (vode okoli Madeire in Kanarskih otokov)

Svetovalni svet za najbolj oddaljene regije

vode Unije okoli najbolj oddaljenih regij iz prvega odstavka člena 349 Pogodbe, razdeljenih na tri morske bazene: zahodni Atlantik, vzhodni Atlantik, Indijski ocean

Svetovalni svet za pelagične staleže (sinji mol, skuša, šur, sled, merjaščevka)

vsa geografska območja razen Baltskega in Sredozemskega morja

Svetovalni svet za odprto morje/flote za dolge plovbe

vse vode, ki ne pripadajo Uniji

Svetovalni svet za ribogojstvo

ribogojstvo, kot je opredeljeno v členu 4

Svetovalni svet za trge

vsa tržna področja

2.   Delovanje in financiranje svetovalnih svetov

| (a) | V generalni skupščini in izvršnem odboru se 60 % sedežev dodeli predstavnikom ribičev ter svetovalnemu svetu za ribogojstvo, gospodarskim subjektom na področju ribogojstva ter predstavnikom sektorjev predelave in trženja, 40 % pa predstavnikom drugih interesnih skupin, ki jih zadeva skupna ribiška politika, na primer okoljskim organizacijam in skupinam potrošnikov. |
| --- | --- |

(a)

V generalni skupščini in izvršnem odboru se 60 % sedežev dodeli predstavnikom ribičev ter svetovalnemu svetu za ribogojstvo, gospodarskim subjektom na področju ribogojstva ter predstavnikom sektorjev predelave in trženja, 40 % pa predstavnikom drugih interesnih skupin, ki jih zadeva skupna ribiška politika, na primer okoljskim organizacijam in skupinam potrošnikov.

| (b) | V izvršnem odboru je najmanj en predstavnik ribolovnega podsektorja iz vsake zadevne države članice, razen v svetovalnem svetu za trge in svetovalnem svetu za ribogojstvo |
| --- | --- |

(b)

V izvršnem odboru je najmanj en predstavnik ribolovnega podsektorja iz vsake zadevne države članice, razen v svetovalnem svetu za trge in svetovalnem svetu za ribogojstvo

| (c) | Kjer je to mogoče, člani izvršnega odbora priporočila sprejemajo s soglasjem. Če soglasja ni mogoče doseči, se v priporočila, sprejeta z večino članov, ki so prisotni in volijo, zabeležijo nasprotna mnenja članov. |
| --- | --- |

(c)

Kjer je to mogoče, člani izvršnega odbora priporočila sprejemajo s soglasjem. Če soglasja ni mogoče doseči, se v priporočila, sprejeta z večino članov, ki so prisotni in volijo, zabeležijo nasprotna mnenja članov.

| (d) | Vsak svetovalni svet predsednika imenuje s soglasjem. Predsednik deluje nepristransko. |
| --- | --- |

(d)

Vsak svetovalni svet predsednika imenuje s soglasjem. Predsednik deluje nepristransko.

| (e) | Vsak svetovalni svet sprejema ukrepe, potrebne za zagotovitev preglednosti in upoštevanja vseh izraženih mnenj. |
| --- | --- |

(e)

Vsak svetovalni svet sprejema ukrepe, potrebne za zagotovitev preglednosti in upoštevanja vseh izraženih mnenj.

| (f) | Priporočila, ki jih sprejme izvršni svet so nemudoma na razpolago generalni skupščini, Komisiji, zadevnim državam članicam in na zahtevo vsakemu posamezniku širše javnosti. |
| --- | --- |

(f)

Priporočila, ki jih sprejme izvršni svet so nemudoma na razpolago generalni skupščini, Komisiji, zadevnim državam članicam in na zahtevo vsakemu posamezniku širše javnosti.

| (g) | Sestanki generalne skupščine so odprti za javnost. Sestanki izvršnega odbora so odprti za javnost, razen če v izjemnih primerih večina izvršnega odbora ne odloči drugače. |
| --- | --- |

(g)

Sestanki generalne skupščine so odprti za javnost. Sestanki izvršnega odbora so odprti za javnost, razen če v izjemnih primerih večina izvršnega odbora ne odloči drugače.

| (h) | Evropske in nacionalne organizacije, ki predstavljajo ribiški sektor in druge interesne skupine, lahko zadevnim državam članicam predlagajo člane. Te države članice se dogovorijo o članih generalne skupščine. |
| --- | --- |

(h)

Evropske in nacionalne organizacije, ki predstavljajo ribiški sektor in druge interesne skupine, lahko zadevnim državam članicam predlagajo člane. Te države članice se dogovorijo o članih generalne skupščine.

| (i) | Predstavnikom nacionalnih in regionalnih uprav, ki imajo ribiški interes na zadevnem območju, ter raziskovalcem z znanstvenih in ribiških raziskovalnih inštitutov in raziskovalcem iz mednarodnih znanstvenih ustanov, ki svetujejo Komisiji, se dovoli, da na sejah svetovalnega sveta sodelujejo kot aktivni opazovalci. Povabljeni so lahko tudi drugi kvalificirani znanstveniki. |
| --- | --- |

(i)

Predstavnikom nacionalnih in regionalnih uprav, ki imajo ribiški interes na zadevnem območju, ter raziskovalcem z znanstvenih in ribiških raziskovalnih inštitutov in raziskovalcem iz mednarodnih znanstvenih ustanov, ki svetujejo Komisiji, se dovoli, da na sejah svetovalnega sveta sodelujejo kot aktivni opazovalci. Povabljeni so lahko tudi drugi kvalificirani znanstveniki.

| (j) | Predstavniki Evropskega parlamenta in Komisije se lahko udeležijo sej svetovalnih svetov kot aktivni opazovalci. |
| --- | --- |

(j)

Predstavniki Evropskega parlamenta in Komisije se lahko udeležijo sej svetovalnih svetov kot aktivni opazovalci.

| (k) | Kadar se na sejah svetovalnega sveta obravnavajo vprašanja, ki zadevajo predstavnike ribiškega sektorja in drugih interesnih skupin iz tretjih držav, vključno s predstavniki regionalnih organizacij za upravljanje ribištva, ki imajo na področju ali ribištvu, ki ga pokriva svetovalni svet, ribiški interes, se jih lahko povabi, da sodelujejo kot aktivni opazovalci. |
| --- | --- |

(k)

Kadar se na sejah svetovalnega sveta obravnavajo vprašanja, ki zadevajo predstavnike ribiškega sektorja in drugih interesnih skupin iz tretjih držav, vključno s predstavniki regionalnih organizacij za upravljanje ribištva, ki imajo na področju ali ribištvu, ki ga pokriva svetovalni svet, ribiški interes, se jih lahko povabi, da sodelujejo kot aktivni opazovalci.

| (l) | Svetovalni sveti lahko kot organi, ki si prizadevajo za cilj splošnega evropskega interesa, zaprosijo za finančno pomoč Unije. |
| --- | --- |

(l)

Svetovalni sveti lahko kot organi, ki si prizadevajo za cilj splošnega evropskega interesa, zaprosijo za finančno pomoč Unije.

| (m) | Komisija z vsakim svetovalnim svetom podpiše sporazum o prispevku h kritju stroškov svetovalnega sveta za delovanje, vključno s stroški prevajanja in tolmačenja. |
| --- | --- |

(m)

Komisija z vsakim svetovalnim svetom podpiše sporazum o prispevku h kritju stroškov svetovalnega sveta za delovanje, vključno s stroški prevajanja in tolmačenja.

| (n) | Komisija lahko izvede vsa preverjanja, za katera meni, da so nujna, da se zagotovi izpolnjevanje zadolžitev, ki so bile dodeljene svetovalnim svetom. |
| --- | --- |

(n)

Komisija lahko izvede vsa preverjanja, za katera meni, da so nujna, da se zagotovi izpolnjevanje zadolžitev, ki so bile dodeljene svetovalnim svetom.

| (o) | Vsak svetovalni svet Komisiji in zadevnim državam članicam letno pošlje svoj proračun in poročilo o dejavnostih. |
| --- | --- |

(o)

Vsak svetovalni svet Komisiji in zadevnim državam članicam letno pošlje svoj proračun in poročilo o dejavnostih.

| (p) | Komisija ali Računsko sodišče lahko kadar koli zahteva revizijo, ki jo izvede bodisi zunanji organ po njegovi izbiri bodisi oddelki Komisije ali Računskega sodišča sami. |
| --- | --- |

(p)

Komisija ali Računsko sodišče lahko kadar koli zahteva revizijo, ki jo izvede bodisi zunanji organ po njegovi izbiri bodisi oddelki Komisije ali Računskega sodišča sami.

| (q) | Vsak svetovalni svet za obdobje, v katerem prejema sredstva Unije, imenuje pooblaščenega revizorja. |
| --- | --- |

(q)

Vsak svetovalni svet za obdobje, v katerem prejema sredstva Unije, imenuje pooblaščenega revizorja.

---

| 28.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 354/62 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 354/62

---

UREDBA (EU) št. 1381/2013 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 17. decembra 2013

o uvedbi programa za pravice, enakost in državljanstvo za obdobje od 2014 do 2020

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 19(2), 21(2), 114, 168, 169 in 197 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropska unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države ter spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin. Te vrednote so skupne vsem državam članicam v družbi, ki jo določajo pluralizem, nediskriminacija, strpnost, pravica, solidarnost ter enakost žensk in moških. Ljudje v Uniji lahko uživajo pravice, ki jim jih zagotavljata Pogodba o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) in Pogodba o Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu: PEU). Poleg tega Listina Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), ki je z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe postala pravno zavezujoča po vsej Uniji, upošteva temeljne pravice in svoboščine oseb v Uniji. Te pravice bi bilo treba spodbujati in spoštovati. Zagotoviti bi bilo treba polno uživanje teh pravic ter pravic, ki izhajajo iz mednarodnih konvencij, kot je Konvencija Združenih narodov o pravicah invalidov, h katerim je pristopila Unija, in odpraviti vse ovire. Nadalje je uživanje teh pravic povezano z odgovornostmi in dolžnostmi do soljudi, človeške skupnosti in prihodnjih generacij. |
| --- | --- |

(1)

Evropska unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države ter spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin. Te vrednote so skupne vsem državam članicam v družbi, ki jo določajo pluralizem, nediskriminacija, strpnost, pravica, solidarnost ter enakost žensk in moških. Ljudje v Uniji lahko uživajo pravice, ki jim jih zagotavljata Pogodba o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) in Pogodba o Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu: PEU). Poleg tega Listina Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), ki je z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe postala pravno zavezujoča po vsej Uniji, upošteva temeljne pravice in svoboščine oseb v Uniji. Te pravice bi bilo treba spodbujati in spoštovati. Zagotoviti bi bilo treba polno uživanje teh pravic ter pravic, ki izhajajo iz mednarodnih konvencij, kot je Konvencija Združenih narodov o pravicah invalidov, h katerim je pristopila Unija, in odpraviti vse ovire. Nadalje je uživanje teh pravic povezano z odgovornostmi in dolžnostmi do soljudi, človeške skupnosti in prihodnjih generacij.

| (2) | V stockholmskem programu (4) je Evropski svet kot prednostno nalogo znova potrdil razvoj območja svobode, varnosti in pravice, med politične prednostne naloge pa uvrstil uresničevanje Evrope pravice. Financiranje je bilo opredeljeno kot eno od pomembnih orodij za uspešno izvajanje prednostnih nalog politike stockholmskega programa. Ambiciozni cilji, ki jih določata Pogodbi in stockholmski program, bi bilo med drugim treba doseči z vzpostavitvijo fleksibilnega in učinkovitega programa za pravice, enakost in državljanstvo (v nadaljnjem besedilu: Program). Splošne in specifične cilje Programa bi bilo treba razlagati glede na zadevne strateške smernice Evropskega sveta. |
| --- | --- |

(2)

V stockholmskem programu (4) je Evropski svet kot prednostno nalogo znova potrdil razvoj območja svobode, varnosti in pravice, med politične prednostne naloge pa uvrstil uresničevanje Evrope pravice. Financiranje je bilo opredeljeno kot eno od pomembnih orodij za uspešno izvajanje prednostnih nalog politike stockholmskega programa. Ambiciozni cilji, ki jih določata Pogodbi in stockholmski program, bi bilo med drugim treba doseči z vzpostavitvijo fleksibilnega in učinkovitega programa za pravice, enakost in državljanstvo (v nadaljnjem besedilu: Program). Splošne in specifične cilje Programa bi bilo treba razlagati glede na zadevne strateške smernice Evropskega sveta.

| (3) | V sporočilu Komisije z dne 3. marca 2010 o strategiji Evropa 2020 je določena strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast. Podpiranje in spodbujanje spoštovanja pravic oseb v Uniji, boj proti diskriminaciji in neenakosti ter spodbujanje spoštovanja državljanstva Unije prispevajo k spodbujanju specifičnih ciljev in vodilnih pobud strategije Evropa 2020. |
| --- | --- |

(3)

V sporočilu Komisije z dne 3. marca 2010 o strategiji Evropa 2020 je določena strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast. Podpiranje in spodbujanje spoštovanja pravic oseb v Uniji, boj proti diskriminaciji in neenakosti ter spodbujanje spoštovanja državljanstva Unije prispevajo k spodbujanju specifičnih ciljev in vodilnih pobud strategije Evropa 2020.

| (4) | Nediskriminacija je temeljno načelo Unije. Člen 19 PDEU predvideva ukrepe za boj proti diskriminaciji na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. Načelo nediskriminacije je zapisano tudi v členu 21 Listine, ki bi ga bilo treba uporabljati v okviru člena 51 Listine in v skladu z navedenim členom. Treba bi bilo upoštevati posebnosti različnih oblik diskriminacije in vzporedno pripraviti ustrezne ukrepe za preprečevanje diskriminacije in boj proti njej na eni ali več osnovah. |
| --- | --- |

(4)

Nediskriminacija je temeljno načelo Unije. Člen 19 PDEU predvideva ukrepe za boj proti diskriminaciji na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. Načelo nediskriminacije je zapisano tudi v členu 21 Listine, ki bi ga bilo treba uporabljati v okviru člena 51 Listine in v skladu z navedenim členom. Treba bi bilo upoštevati posebnosti različnih oblik diskriminacije in vzporedno pripraviti ustrezne ukrepe za preprečevanje diskriminacije in boj proti njej na eni ali več osnovah.

| (5) | Program bi bilo treba izvajati tako, da bi se vzajemno dopolnjeval z drugimi dejavnostmi Unije, ki imajo enake cilje, zlasti tistim iz sporočila Komisije z dne 5. aprila 2011 z naslovom „Okvir EU za nacionalne strategije vključevanja Romov do leta 2020“ (5) in iz sklepov Sveta z dne 19. Maja 2011 o okvirju EU za nacionalne strategije vključevanja Romov do leta 2020, v katerem so države članice pozvane k obravnavi socialne in ekonomske izključenosti Romov z nadaljevanjem pristopa prevladujoče usmeritve na štirih bistvenih področjih – v izobraževanju, pri zaposlovanju, v zdravstvu in pri nastanitvi, pri čemer zagotovijo, da Romi niso izpostavljeni diskriminaciji, temveč se jim enakopravno priznavajo njihove temeljne pravice, in k ukrepanju za odpravo segregacije, kjer se pojavlja, zlasti v izobraževanju in pri nastanitvi. |
| --- | --- |

(5)

Program bi bilo treba izvajati tako, da bi se vzajemno dopolnjeval z drugimi dejavnostmi Unije, ki imajo enake cilje, zlasti tistim iz sporočila Komisije z dne 5. aprila 2011 z naslovom „Okvir EU za nacionalne strategije vključevanja Romov do leta 2020“ (5) in iz sklepov Sveta z dne 19. Maja 2011 o okvirju EU za nacionalne strategije vključevanja Romov do leta 2020, v katerem so države članice pozvane k obravnavi socialne in ekonomske izključenosti Romov z nadaljevanjem pristopa prevladujoče usmeritve na štirih bistvenih področjih – v izobraževanju, pri zaposlovanju, v zdravstvu in pri nastanitvi, pri čemer zagotovijo, da Romi niso izpostavljeni diskriminaciji, temveč se jim enakopravno priznavajo njihove temeljne pravice, in k ukrepanju za odpravo segregacije, kjer se pojavlja, zlasti v izobraževanju in pri nastanitvi.

| (6) | Rasizem, ksenofobija, homofobija in druge oblike nestrpnosti so neposredne kršitve načel svobode, demokracije, spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter pravne države, tj. načel, na katerih temelji Unija in ki so skupna vsem državam članicam. Boj proti tem pojavom je torej stalni cilj, ki zahteva usklajeno ukrepanje, tudi z dodeljevanjem sredstev. Med navedene pojave se med drugim šteje tudi javno spodbujanje k nasilju ali sovraštvu, usmerjenemu proti skupini oseb ali članu takšne skupine, pa tudi druge prekrške, če temeljijo na rasističnih, ksenofobnih ali homofobnih nagibih. V tem smislu bi bilo treba posebno pozornost nameniti tudi preprečevanju in zatiranju vseh oblik nasilja, sovraštva, segregacije in stigmatizacije, pa tudi boju proti nasilništvu, nadlegovanju in nestrpnosti, na primer v javni upravi, na policiji, v sodstvu, šolah in na delovnem mestu. |
| --- | --- |

(6)

Rasizem, ksenofobija, homofobija in druge oblike nestrpnosti so neposredne kršitve načel svobode, demokracije, spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter pravne države, tj. načel, na katerih temelji Unija in ki so skupna vsem državam članicam. Boj proti tem pojavom je torej stalni cilj, ki zahteva usklajeno ukrepanje, tudi z dodeljevanjem sredstev. Med navedene pojave se med drugim šteje tudi javno spodbujanje k nasilju ali sovraštvu, usmerjenemu proti skupini oseb ali članu takšne skupine, pa tudi druge prekrške, če temeljijo na rasističnih, ksenofobnih ali homofobnih nagibih. V tem smislu bi bilo treba posebno pozornost nameniti tudi preprečevanju in zatiranju vseh oblik nasilja, sovraštva, segregacije in stigmatizacije, pa tudi boju proti nasilništvu, nadlegovanju in nestrpnosti, na primer v javni upravi, na policiji, v sodstvu, šolah in na delovnem mestu.

| (7) | Enakost žensk in moških je ena od temeljnih vrednot Unije. Neenaka obravnava žensk in moških je kršitev temeljnih pravic. Poleg tega spodbujanje enakosti žensk in moških prispeva tudi k uresničevanju ciljev strategije Evropa 2020. Za spodbujanje enakosti žensk in moških bi si bilo treba prizadevati medsebojno dopolnjujoče z drugimi dejavnostmi Unije ali držav članic, ki imajo enake cilje, zlasti s s tistim iz Evropskega pakta za enakost spolov za obdobje 2011–2020. |
| --- | --- |

(7)

Enakost žensk in moških je ena od temeljnih vrednot Unije. Neenaka obravnava žensk in moških je kršitev temeljnih pravic. Poleg tega spodbujanje enakosti žensk in moških prispeva tudi k uresničevanju ciljev strategije Evropa 2020. Za spodbujanje enakosti žensk in moških bi si bilo treba prizadevati medsebojno dopolnjujoče z drugimi dejavnostmi Unije ali držav članic, ki imajo enake cilje, zlasti s s tistim iz Evropskega pakta za enakost spolov za obdobje 2011–2020.

| (8) | Diskriminacija na podlagi spola v skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije vključuje diskriminacijo zaradi spremembe spola. Pri izvajanju Programa bi bilo treba upoštevati tudi razvoj prava Unije in sodne prakse Sodišča Evropske unije, da bi razširili vidike, povezane s spolom, tudi v zvezi s spolno identiteto. |
| --- | --- |

(8)

Diskriminacija na podlagi spola v skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije vključuje diskriminacijo zaradi spremembe spola. Pri izvajanju Programa bi bilo treba upoštevati tudi razvoj prava Unije in sodne prakse Sodišča Evropske unije, da bi razširili vidike, povezane s spolom, tudi v zvezi s spolno identiteto.

| (9) | Pravica do dostojanstvenega odnosa na delovnem mestu in v družbi na splošno je odraz temeljnih vrednot Unije in potrebno je usklajeno ukrepanje, da se omogočijo ciljno usmerjene dejavnosti v zvezi z zaposlitvenim trgom. Ukrepi na področju enakosti spolov in protidiskriminacije bi zato morali vključevati spodbujanje enakosti žensk in moških ter boj proti diskriminaciji na delovnem mestu in zaposlitvenem trgu. |
| --- | --- |

(9)

Pravica do dostojanstvenega odnosa na delovnem mestu in v družbi na splošno je odraz temeljnih vrednot Unije in potrebno je usklajeno ukrepanje, da se omogočijo ciljno usmerjene dejavnosti v zvezi z zaposlitvenim trgom. Ukrepi na področju enakosti spolov in protidiskriminacije bi zato morali vključevati spodbujanje enakosti žensk in moških ter boj proti diskriminaciji na delovnem mestu in zaposlitvenem trgu.

| (10) | Nasilje nad otroki, mladimi in ženskami ter drugimi ogroženimi skupinami v vseh oblikah pomeni kršitev temeljnih pravic in hudo ogrožanje zdravja. Takšno nasilje je prisotno po vsej Uniji in resno vpliva na fizično in psihično zdravje žrtev, pa tudi na družbo v celoti. Za boj proti njemu in za zaščito žrtev sta potrebna močna politična volja in usklajeno ukrepanje na podlagi metod in rezultatov programov Daphne (6). Ukrepi za boj proti nasilju nad ženskami prispevajo k spodbujanju enakosti žensk in moških. Financiranje Daphne je bilo od samega začetka leta 1997 resnično uspešno, tako v smislu njene priljubljenosti pri zainteresiranih straneh (javni organi, akademske institucije in nevladne organizacije (NVO)) kot v smislu uspešnosti financiranih projektov, zato je bistveno, da se pri izvajanju Programa v zvezi s specifičnim ciljem, ki je usmerjen v preprečevanje nasilja in boj proti nasilju nad otroki, mladostniki in ženskami, ohrani ime Daphne, da bi bili programi Daphne čim bolj prepoznavni. |
| --- | --- |

(10)

Nasilje nad otroki, mladimi in ženskami ter drugimi ogroženimi skupinami v vseh oblikah pomeni kršitev temeljnih pravic in hudo ogrožanje zdravja. Takšno nasilje je prisotno po vsej Uniji in resno vpliva na fizično in psihično zdravje žrtev, pa tudi na družbo v celoti. Za boj proti njemu in za zaščito žrtev sta potrebna močna politična volja in usklajeno ukrepanje na podlagi metod in rezultatov programov Daphne (6). Ukrepi za boj proti nasilju nad ženskami prispevajo k spodbujanju enakosti žensk in moških. Financiranje Daphne je bilo od samega začetka leta 1997 resnično uspešno, tako v smislu njene priljubljenosti pri zainteresiranih straneh (javni organi, akademske institucije in nevladne organizacije (NVO)) kot v smislu uspešnosti financiranih projektov, zato je bistveno, da se pri izvajanju Programa v zvezi s specifičnim ciljem, ki je usmerjen v preprečevanje nasilja in boj proti nasilju nad otroki, mladostniki in ženskami, ohrani ime Daphne, da bi bili programi Daphne čim bolj prepoznavni.

| (11) | V skladu s členom 3(3) PEU mora Unija v okviru boja proti diskriminaciji spodbujati varstvo pravic otrok. Otroci so ranljivi, zlasti v okoliščinah, kot so revščina, socialna izključenost ali invalidnost, ali v drugih posebnih okoliščinah, ki jih ogrožajo, kot so zanemarjanje, ugrabitve ali izginotja. Z ukrepi bi morali širiti pravice otroka in prispevati k zaščiti otrok pred poškodbami in nasiljem, ki ogrožajo njihovo psihično ali telesno zdravje in pomenijo kršitev njihovih pravic do razvoja, zaščite in dostojanstva. |
| --- | --- |

(11)

V skladu s členom 3(3) PEU mora Unija v okviru boja proti diskriminaciji spodbujati varstvo pravic otrok. Otroci so ranljivi, zlasti v okoliščinah, kot so revščina, socialna izključenost ali invalidnost, ali v drugih posebnih okoliščinah, ki jih ogrožajo, kot so zanemarjanje, ugrabitve ali izginotja. Z ukrepi bi morali širiti pravice otroka in prispevati k zaščiti otrok pred poškodbami in nasiljem, ki ogrožajo njihovo psihično ali telesno zdravje in pomenijo kršitev njihovih pravic do razvoja, zaščite in dostojanstva.

| (12) | Osebne podatke bi bilo treba ob stalnem tehnološkem napredku in globalizaciji še naprej učinkovito varovati. Pravni okvir Unije za varstvo podatkov bi bilo treba v Uniji uporabljati učinkovito in dosledno. Za uresničitev tega bi morala biti Unija sposobna podpreti prizadevanja držav članic za izvajanje tega pravnega okvira, pri čemer bi bilo treba posebno pozornost nameniti temu, da se posameznikom zagotovi učinkovito uveljavljanje njihovih pravic. |
| --- | --- |

(12)

Osebne podatke bi bilo treba ob stalnem tehnološkem napredku in globalizaciji še naprej učinkovito varovati. Pravni okvir Unije za varstvo podatkov bi bilo treba v Uniji uporabljati učinkovito in dosledno. Za uresničitev tega bi morala biti Unija sposobna podpreti prizadevanja držav članic za izvajanje tega pravnega okvira, pri čemer bi bilo treba posebno pozornost nameniti temu, da se posameznikom zagotovi učinkovito uveljavljanje njihovih pravic.

| (13) | Državljani bi se morali bolj zavedati svojih pravic, ki jim pripadajo na podlagi državljanstva Unije, in bi jih morali biti sposobni uveljavljati; gre za njihovo pravico do prostega gibanja in prebivanja v Uniji, aktivno in pasivno volilno pravico na volitvah v Evropski parlament in na občinskih volitvah v državi članici njihovega prebivališča pod enakimi pogoji, kot državljani te države; njihovo pravico nasloviti peticijo na Evropski parlament v katerem koli jeziku Pogodb; njihovo pravico vložitve državljanske pobude in njihovo pravico nasloviti pritožbo na Evropskega varuha človekovih pravic zaradi nepravilnosti v delovanju institucij. Spodbujanje občanov k prevzemanju aktivnejše vloge v demokraciji na ravni Unije bo okrepilo evropsko civilno družbo in pospešilo razvoj evropske identitete. Državljanom bi bilo treba omogočiti, da lahko sproščeno živijo, potujejo, študirajo, delajo in sodelujejo v prostovoljnih dejavnostih v drugih državah članicah, pri čemer bi morali imeti možnost zaupanja v enakopravnost dostopa do njihovih pravic ter nediskriminatorno polno uveljavljanje in zaščito njihovih pravic, ne glede na to, kje v Uniji se nahajajo. |
| --- | --- |

(13)

Državljani bi se morali bolj zavedati svojih pravic, ki jim pripadajo na podlagi državljanstva Unije, in bi jih morali biti sposobni uveljavljati; gre za njihovo pravico do prostega gibanja in prebivanja v Uniji, aktivno in pasivno volilno pravico na volitvah v Evropski parlament in na občinskih volitvah v državi članici njihovega prebivališča pod enakimi pogoji, kot državljani te države; njihovo pravico nasloviti peticijo na Evropski parlament v katerem koli jeziku Pogodb; njihovo pravico vložitve državljanske pobude in njihovo pravico nasloviti pritožbo na Evropskega varuha človekovih pravic zaradi nepravilnosti v delovanju institucij. Spodbujanje občanov k prevzemanju aktivnejše vloge v demokraciji na ravni Unije bo okrepilo evropsko civilno družbo in pospešilo razvoj evropske identitete. Državljanom bi bilo treba omogočiti, da lahko sproščeno živijo, potujejo, študirajo, delajo in sodelujejo v prostovoljnih dejavnostih v drugih državah članicah, pri čemer bi morali imeti možnost zaupanja v enakopravnost dostopa do njihovih pravic ter nediskriminatorno polno uveljavljanje in zaščito njihovih pravic, ne glede na to, kje v Uniji se nahajajo.

| (14) | Posameznikom v njihovi vlogi potrošnikov ali podjetnikov na notranjem trgu bi bilo treba v čezmejnem kontekstu omogočiti uveljavljanje pravic, ki izhajajo iz prava Unije. |
| --- | --- |

(14)

Posameznikom v njihovi vlogi potrošnikov ali podjetnikov na notranjem trgu bi bilo treba v čezmejnem kontekstu omogočiti uveljavljanje pravic, ki izhajajo iz prava Unije.

| (15) | V skladu s členoma 8 in 10 PDEU bi morali pri vseh dejavnostih v okviru programa podpirati vsesplošno upoštevanje ciljev enakosti spolov in načela nediskriminacije. Za vrednotenje, kako se prek dejavnosti Programa rešujejo vprašanja enakosti spolov in boja proti diskriminaciji, bi bilo treba izvajati redno spremljanje in vrednotenje. |
| --- | --- |

(15)

V skladu s členoma 8 in 10 PDEU bi morali pri vseh dejavnostih v okviru programa podpirati vsesplošno upoštevanje ciljev enakosti spolov in načela nediskriminacije. Za vrednotenje, kako se prek dejavnosti Programa rešujejo vprašanja enakosti spolov in boja proti diskriminaciji, bi bilo treba izvajati redno spremljanje in vrednotenje.

| (16) | Izkušnje z ukrepanjem na ravni Unije so pokazale, da doseganje ciljev Programa v praksi zahteva združevanje instrumentov, vključno s pravnimi akti, pobudami politike in financiranjem. Financiranje je pomembno orodje, ki dopolnjuje zakonodajne ukrepe. |
| --- | --- |

(16)

Izkušnje z ukrepanjem na ravni Unije so pokazale, da doseganje ciljev Programa v praksi zahteva združevanje instrumentov, vključno s pravnimi akti, pobudami politike in financiranjem. Financiranje je pomembno orodje, ki dopolnjuje zakonodajne ukrepe.

| (17) | Ne samo, da so ukrepi, financirani v okviru Programa, za upravičence resnično dragoceni, z njimi se lahko ustvari tudi slika o stanju, ki je lahko podlaga za boljše oblikovanje politik na nacionalni ravni in na ravni Unije. Programi Daphne so denimo omogočili dejanski prenos učenja in dobrih praks med vsemi zainteresiranimi stranmi, vključno z državami članicami, v zvezi s preprečevanjem nasilja in bojem proti nasilju nad otroki, mladostniki in ženskami. |
| --- | --- |

(17)

Ne samo, da so ukrepi, financirani v okviru Programa, za upravičence resnično dragoceni, z njimi se lahko ustvari tudi slika o stanju, ki je lahko podlaga za boljše oblikovanje politik na nacionalni ravni in na ravni Unije. Programi Daphne so denimo omogočili dejanski prenos učenja in dobrih praks med vsemi zainteresiranimi stranmi, vključno z državami članicami, v zvezi s preprečevanjem nasilja in bojem proti nasilju nad otroki, mladostniki in ženskami.

| (18) | V sporočilu Komisije z dne 29. junija 2011 z naslovom „Proračun za Evropo 2020“ je poudarjena potreba po racionalizaciji in poenostavitvi financiranja Unije. Zlasti ob upoštevanju sedanje gospodarske krize je zelo pomembno, da se sredstva Unije čim skrbneje strukturirajo in upravljajo. Pomembno poenostavitev in učinkovito upravljanje financiranja je mogoče doseči z zmanjšanjem števila programov ter z racionalizacijo, poenostavitvijo in uskladitvijo pravil in postopkov financiranja. |
| --- | --- |

(18)

V sporočilu Komisije z dne 29. junija 2011 z naslovom „Proračun za Evropo 2020“ je poudarjena potreba po racionalizaciji in poenostavitvi financiranja Unije. Zlasti ob upoštevanju sedanje gospodarske krize je zelo pomembno, da se sredstva Unije čim skrbneje strukturirajo in upravljajo. Pomembno poenostavitev in učinkovito upravljanje financiranja je mogoče doseči z zmanjšanjem števila programov ter z racionalizacijo, poenostavitvijo in uskladitvijo pravil in postopkov financiranja.

| (19) | Program bi moral v odziv na potrebo po poenostavitvi, učinkovitem upravljanju in lažjem dostopu do financiranja nadaljevati in razvijati dejavnosti, ki so se prej izvajale na podlagi oddelka 4 ("Nediskriminacija in različnost") in oddelka 5 ("Enakost spolov") programa Progress, vzpostavljenega s Sklepom št. 1672/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7), treh programov temeljnih pravic in državljanstva, vzpostavljenih s Sklepom Sveta 2007/252/ES (8) ter programa Daphne III. V vmesna vrednotenja navedenih programov so vključena priporočila z namenom doseganja boljšega izvajanja navedenih programov. Ugotovitve vmesnih vrednotenj in tudi ustreznih naknadnih vrednotenj je treba upoštevati pri izvajanju Programa. |
| --- | --- |

(19)

Program bi moral v odziv na potrebo po poenostavitvi, učinkovitem upravljanju in lažjem dostopu do financiranja nadaljevati in razvijati dejavnosti, ki so se prej izvajale na podlagi oddelka 4 ("Nediskriminacija in različnost") in oddelka 5 ("Enakost spolov") programa Progress, vzpostavljenega s Sklepom št. 1672/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7), treh programov temeljnih pravic in državljanstva, vzpostavljenih s Sklepom Sveta 2007/252/ES (8) ter programa Daphne III. V vmesna vrednotenja navedenih programov so vključena priporočila z namenom doseganja boljšega izvajanja navedenih programov. Ugotovitve vmesnih vrednotenj in tudi ustreznih naknadnih vrednotenj je treba upoštevati pri izvajanju Programa.

| (20) | Zagotovitev optimalne uporabe finančnih virov in izboljšanje učinkovitosti porabe bi morala biti temeljni načeli za uresničitev ciljev Programa. V podporo prizadevanjem za vzpostavitev Evrope pravic bi moralo biti zagotovljeno ustrezno financiranje. Pomembno je poskrbeti, da se Program izvaja na kar najbolj učinkovit in uporabnikom prijazen način, obenem pa zagotoviti pravno varnost in dostopnost do Programa za vse udeležence. Da bi vsi potencialni upravičenci imeli čim lažji dostop do financiranja, bi bilo treba poenostaviti postopke za prijavo in zahteve v zvezi s finančnim poslovanjem ter odpraviti upravna bremena. |
| --- | --- |

(20)

Zagotovitev optimalne uporabe finančnih virov in izboljšanje učinkovitosti porabe bi morala biti temeljni načeli za uresničitev ciljev Programa. V podporo prizadevanjem za vzpostavitev Evrope pravic bi moralo biti zagotovljeno ustrezno financiranje. Pomembno je poskrbeti, da se Program izvaja na kar najbolj učinkovit in uporabnikom prijazen način, obenem pa zagotoviti pravno varnost in dostopnost do Programa za vse udeležence. Da bi vsi potencialni upravičenci imeli čim lažji dostop do financiranja, bi bilo treba poenostaviti postopke za prijavo in zahteve v zvezi s finančnim poslovanjem ter odpraviti upravna bremena.

| (21) | V sporočilu Komisije z naslovom „Pregled proračuna EU“ in sporočilu Komisije z dne 29. junija 2011 z naslovom „Proračun za Evropo 2020“ je poudarjen pomen usmerjanja financiranja v ukrepe z očitno evropsko dodano vrednostjo, in sicer tam, kjer posredovanje Unije lahko prinese dodatno vrednost v primerjavi s samostojnim ukrepanjem držav članic. Ukrepi, ki jih zajema ta uredba, bi morali prispevati k razvoju vzajemnega zaupanja med državami članicami z večanjem obsega čezmejnega sodelovanja in povezovanja v mreže ter doseganjem pravilne, skladne in dosledne uporabe prava Unije. Dejavnosti financiranja bi morale prispevale tudi k temu, da bi vsi, na katere se pravo in politike Unije nanašajo, te učinkovito in bolje poznali, zagotoviti pa bi morale tudi trdno analitično podlago za podporo pravu in politikam Unije ter njihovemu razvoju, s čimer bi prispevale k njihovemu uveljavljanju in ustreznemu izvajanju. Posredovanje Unije omogoča, da se ti ukrepi dosledno izvajajo po vsej Uniji in zagotavlja ekonomijo obsega. Poleg tega Unija enostavneje kot države članice rešuje čezmejne primere in zagotavlja evropsko platformo za vzajemno učenje. |
| --- | --- |

(21)

V sporočilu Komisije z naslovom „Pregled proračuna EU“ in sporočilu Komisije z dne 29. junija 2011 z naslovom „Proračun za Evropo 2020“ je poudarjen pomen usmerjanja financiranja v ukrepe z očitno evropsko dodano vrednostjo, in sicer tam, kjer posredovanje Unije lahko prinese dodatno vrednost v primerjavi s samostojnim ukrepanjem držav članic. Ukrepi, ki jih zajema ta uredba, bi morali prispevati k razvoju vzajemnega zaupanja med državami članicami z večanjem obsega čezmejnega sodelovanja in povezovanja v mreže ter doseganjem pravilne, skladne in dosledne uporabe prava Unije. Dejavnosti financiranja bi morale prispevale tudi k temu, da bi vsi, na katere se pravo in politike Unije nanašajo, te učinkovito in bolje poznali, zagotoviti pa bi morale tudi trdno analitično podlago za podporo pravu in politikam Unije ter njihovemu razvoju, s čimer bi prispevale k njihovemu uveljavljanju in ustreznemu izvajanju. Posredovanje Unije omogoča, da se ti ukrepi dosledno izvajajo po vsej Uniji in zagotavlja ekonomijo obsega. Poleg tega Unija enostavneje kot države članice rešuje čezmejne primere in zagotavlja evropsko platformo za vzajemno učenje.

| (22) | Komisija bi morala pri izbiri ukrepov, ki bodo financirani v okviru Programa, o predlogih presojati na podlagi vnaprej določenih meril. Ta merila bi morala vključevati oceno evropske dodane vrednosti predlaganih ukrepov. Tudi pri nacionalnih projektih in projektih manjšega obsega je mogoče prikazati evropsko dodano vrednost. |
| --- | --- |

(22)

Komisija bi morala pri izbiri ukrepov, ki bodo financirani v okviru Programa, o predlogih presojati na podlagi vnaprej določenih meril. Ta merila bi morala vključevati oceno evropske dodane vrednosti predlaganih ukrepov. Tudi pri nacionalnih projektih in projektih manjšega obsega je mogoče prikazati evropsko dodano vrednost.

| (23) | Organi in subjekti, ki si na področjih iz Programa prizadevajo za dosego cilja, ki je v splošnem evropskem interesu, bi bilo treba obravnavati kot ključne akterje, kolikor že izkazujejo znaten vpliv na uresničevanje tega cilja ali pa je to pri njih mogoče pričakovati, in bi morali prejeti sredstva v skladu s postopki in merili iz letnih delovnih programov, ki jih na podlagi te uredbe sprejme Komisija. |
| --- | --- |

(23)

Organi in subjekti, ki si na področjih iz Programa prizadevajo za dosego cilja, ki je v splošnem evropskem interesu, bi bilo treba obravnavati kot ključne akterje, kolikor že izkazujejo znaten vpliv na uresničevanje tega cilja ali pa je to pri njih mogoče pričakovati, in bi morali prejeti sredstva v skladu s postopki in merili iz letnih delovnih programov, ki jih na podlagi te uredbe sprejme Komisija.

| (24) | Usklajene storitve z družbeno vrednostjo bi bilo treba razumeti v smislu člena 2 Odločbe Komisije št. 116/2007/ES (9). |
| --- | --- |

(24)

Usklajene storitve z družbeno vrednostjo bi bilo treba razumeti v smislu člena 2 Odločbe Komisije št. 116/2007/ES (9).

| (25) | Med organi in subjekti, ki imajo dostop do Programa, bi morali biti tudi nacionalni, regionalni in lokalni organi. |
| --- | --- |

(25)

Med organi in subjekti, ki imajo dostop do Programa, bi morali biti tudi nacionalni, regionalni in lokalni organi.

| (26) | Ta uredba določa za celotno trajanje Programa finančna sredstva in pomeni v okviru letnega proračunskega postopka za Evropski parlament in Svet prednostni referenčni znesek v smislu točke 17 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju in dobrem finančnem poslovodenju (10). |
| --- | --- |

(26)

Ta uredba določa za celotno trajanje Programa finančna sredstva in pomeni v okviru letnega proračunskega postopka za Evropski parlament in Svet prednostni referenčni znesek v smislu točke 17 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju in dobrem finančnem poslovodenju (10).

| (27) | Da se zagotovi, da je Program v zadostni meri prožen za odziv na spremenjene potrebe in ustrezne prednostne naloge politike v času njegovega trajanja, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s spremembo odstotkov iz Priloge k tej uredbi za vsako skupino specifičnih ciljev, ki bi te odstotke presegali za več kot 5 odstotnih točk. Za oceno potrebe po takem delegiranem aktu, bi bilo treba te odstotke izračunati na podlagi finančnih sredstev za celotno trajanje Programa in ne na podlagi letnih odobritev. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. |
| --- | --- |

(27)

Da se zagotovi, da je Program v zadostni meri prožen za odziv na spremenjene potrebe in ustrezne prednostne naloge politike v času njegovega trajanja, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s spremembo odstotkov iz Priloge k tej uredbi za vsako skupino specifičnih ciljev, ki bi te odstotke presegali za več kot 5 odstotnih točk. Za oceno potrebe po takem delegiranem aktu, bi bilo treba te odstotke izračunati na podlagi finančnih sredstev za celotno trajanje Programa in ne na podlagi letnih odobritev. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.

| (28) | To uredbo bi bilo treba izvajati popolnoma v skladu z določbami Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (11) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba). Zlasti v zvezi s pogoji upravičenosti odhodkov iz naslova davka na dodano vrednost (v nadaljnjem besedilu: DDV), ki ga plačajo upravičenci do nepovratnih sredstev, upravičenost odhodkov iz naslova DDV za dejavnosti, ki jih lahko izvajajo zasebni in javni organi in subjekti pod enakimi pravnimi pogoji, ne bi smela biti odvisna od pravnega položaja upravičencev. Ob upoštevanju posebne narave ciljev in dejavnosti iz te Uredbe bi bilo treba v razpisih za zbiranje predlogov pojasniti, da so za dejavnosti, ki jih lahko izvajajo tako javni kot zasebni organi in subjekti, upravičeni odhodki iz naslova neodbitnega DDV, ki ga ustvarijo javni organi in subjekti, kolikor se plača za izvajanje dejavnosti, kot je usposabljanje ali ozaveščanje, ki jih ni mogoče šteti za izvrševanje javnih pooblastil. V tej uredbi bi bilo tudi treba uporabiti orodja za poenostavitev, ki so bila uvedena s finančno uredbo. Poleg tega bi moral biti cilj meril za določanje ukrepov, ki jih je treba podpreti, dodelitev razpoložljivih finančnih virov ukrepom, ki imajo največji vpliv na doseganje cilja, za katerega si prizadeva zadevna politika. |
| --- | --- |

(28)

To uredbo bi bilo treba izvajati popolnoma v skladu z določbami Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (11) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba). Zlasti v zvezi s pogoji upravičenosti odhodkov iz naslova davka na dodano vrednost (v nadaljnjem besedilu: DDV), ki ga plačajo upravičenci do nepovratnih sredstev, upravičenost odhodkov iz naslova DDV za dejavnosti, ki jih lahko izvajajo zasebni in javni organi in subjekti pod enakimi pravnimi pogoji, ne bi smela biti odvisna od pravnega položaja upravičencev. Ob upoštevanju posebne narave ciljev in dejavnosti iz te Uredbe bi bilo treba v razpisih za zbiranje predlogov pojasniti, da so za dejavnosti, ki jih lahko izvajajo tako javni kot zasebni organi in subjekti, upravičeni odhodki iz naslova neodbitnega DDV, ki ga ustvarijo javni organi in subjekti, kolikor se plača za izvajanje dejavnosti, kot je usposabljanje ali ozaveščanje, ki jih ni mogoče šteti za izvrševanje javnih pooblastil. V tej uredbi bi bilo tudi treba uporabiti orodja za poenostavitev, ki so bila uvedena s finančno uredbo. Poleg tega bi moral biti cilj meril za določanje ukrepov, ki jih je treba podpreti, dodelitev razpoložljivih finančnih virov ukrepom, ki imajo največji vpliv na doseganje cilja, za katerega si prizadeva zadevna politika.

| (29) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila glede sprejetja letnih delovnih programov. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (12). |
| --- | --- |

(29)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila glede sprejetja letnih delovnih programov. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (12).

| (30) | V letnih delovnih programih, ki jih sprejme Komisija v skladu s to uredbo, bi morali zagotoviti ustrezno porazdeljenost sredstev med nepovratna sredstva in pogodbe o javnih naročilih. Sredstva iz Programa bi morali nameniti predvsem za nepovratna sredstva, obenem pa ohranjati zadosten obseg sredstev za javna naročila. Minimalen odstotni delež letnih odhodkov, ki se dodelijo za nepovratna sredstva, bi moral biti določen v letnih delovnih programih in bi moral biti najmanj 65 %. Da bi zainteresirane strani lažje načrtovale projekte in zagotavljale sofinanciranje, bi Komisija morala določiti jasen časovni okvir za razpise za zbiranje predlogov, izbor projektov in sklepov o dodelitvi. |
| --- | --- |

(30)

V letnih delovnih programih, ki jih sprejme Komisija v skladu s to uredbo, bi morali zagotoviti ustrezno porazdeljenost sredstev med nepovratna sredstva in pogodbe o javnih naročilih. Sredstva iz Programa bi morali nameniti predvsem za nepovratna sredstva, obenem pa ohranjati zadosten obseg sredstev za javna naročila. Minimalen odstotni delež letnih odhodkov, ki se dodelijo za nepovratna sredstva, bi moral biti določen v letnih delovnih programih in bi moral biti najmanj 65 %. Da bi zainteresirane strani lažje načrtovale projekte in zagotavljale sofinanciranje, bi Komisija morala določiti jasen časovni okvir za razpise za zbiranje predlogov, izbor projektov in sklepov o dodelitvi.

| (31) | Zaradi zagotovitve učinkovite dodelitve sredstev iz splošnega proračuna Unije bi si bilo treba prizadevati za doslednost, dopolnjevanje in sinergijo med programi financiranja v podporo medsebojno tesno povezanim področjem politik, zlasti med Programom in programom za pravosodje, ki je vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 1382/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (13), programom „Evropa za državljane“, programom Evropske unije za zaposlovanje in socialne inovacije, ki je vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 1296/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (14), in drugi programi s področij zaposlovanja in socialnih zadev, notranjih zadev, zdravja in varstva potrošnikov, izobraževanja, poklicnega usposabljanja, mladine in športa, informacijske družbe in širitve, zlasti z Instrumentom za predpristopno pomoč (IPA II), in evropski strukturni in investicijski skladi, katerih skupne določbe so vzpostavljene z Uredbo (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (15). |
| --- | --- |

(31)

Zaradi zagotovitve učinkovite dodelitve sredstev iz splošnega proračuna Unije bi si bilo treba prizadevati za doslednost, dopolnjevanje in sinergijo med programi financiranja v podporo medsebojno tesno povezanim področjem politik, zlasti med Programom in programom za pravosodje, ki je vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 1382/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (13), programom „Evropa za državljane“, programom Evropske unije za zaposlovanje in socialne inovacije, ki je vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 1296/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (14), in drugi programi s področij zaposlovanja in socialnih zadev, notranjih zadev, zdravja in varstva potrošnikov, izobraževanja, poklicnega usposabljanja, mladine in športa, informacijske družbe in širitve, zlasti z Instrumentom za predpristopno pomoč (IPA II), in evropski strukturni in investicijski skladi, katerih skupne določbe so vzpostavljene z Uredbo (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (15).

| (32) | Komisija bi morala zagotoviti splošno skladnost, dopolnjevanje in sinergijo z delom organov, uradov in agencij Unije, kot sta Evropski inštitut za enakost spolov in Agencija Evropske unije za temeljne pravice, ter bi se morala seznaniti z delom drugih nacionalnih in mednarodnih akterjev na področjih, ki jih Program zadeva. |
| --- | --- |

(32)

Komisija bi morala zagotoviti splošno skladnost, dopolnjevanje in sinergijo z delom organov, uradov in agencij Unije, kot sta Evropski inštitut za enakost spolov in Agencija Evropske unije za temeljne pravice, ter bi se morala seznaniti z delom drugih nacionalnih in mednarodnih akterjev na področjih, ki jih Program zadeva.

| (33) | Finančne interese Unije bi bilo treba varovati s sorazmernimi ukrepi v ciklu odhodkov, vključno s preprečevanjem, zaznavanjem in preiskovanjem nepravilnosti, z izterjavo izgubljenih, nepravilno plačanih ali nepravilno porabljenih sredstev, in če je primerno, z uvedbo upravnih in denarnih kazni v skladu s finančno uredbo. |
| --- | --- |

(33)

Finančne interese Unije bi bilo treba varovati s sorazmernimi ukrepi v ciklu odhodkov, vključno s preprečevanjem, zaznavanjem in preiskovanjem nepravilnosti, z izterjavo izgubljenih, nepravilno plačanih ali nepravilno porabljenih sredstev, in če je primerno, z uvedbo upravnih in denarnih kazni v skladu s finančno uredbo.

| (34) | Zaradi uresničevanja načela dobrega finančnega poslovodenja bi morali s to uredbo zagotoviti ustrezna orodja za oceno njegove učinkovitosti. V ta namen bi morali določiti splošne in specifične cilje. Za merjenje realizacije teh specifičnih ciljev bi bilo treba določiti seznam določnih in kvantificiranih kazalnikov, ki bi morali ostali veljavni ves čas poteka Programa. Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu letno predložiti poročilo o spremljanju, ki bi moralo med drugim temeljiti na kazalnikih, določenih v tej uredbi in ki bi morali vsebovati informacije o uporabi razpoložljivih sredstev. |
| --- | --- |

(34)

Zaradi uresničevanja načela dobrega finančnega poslovodenja bi morali s to uredbo zagotoviti ustrezna orodja za oceno njegove učinkovitosti. V ta namen bi morali določiti splošne in specifične cilje. Za merjenje realizacije teh specifičnih ciljev bi bilo treba določiti seznam določnih in kvantificiranih kazalnikov, ki bi morali ostali veljavni ves čas poteka Programa. Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu letno predložiti poročilo o spremljanju, ki bi moralo med drugim temeljiti na kazalnikih, določenih v tej uredbi in ki bi morali vsebovati informacije o uporabi razpoložljivih sredstev.

| (35) | Komisija bi morala pri izvajanju Programa upoštevati cilj poštene geografske razporeditve sredstev in bi morala nuditi pomoč državam članicam z relativno nizkim številom financiranih ukrepov. Pri izvajanju Programa bi Komisija morala upoštevati tudi, ali je v skladu z mednarodno priznanimi pokazatelji/organi spremljanja v določenih državah članicah treba sprejeti ukrepe, da se zagotovi uspešno uresničevanje ciljev Programa, in bi morala podpreti ukrepanje držav članic ali civilne družbe na teh področjih. |
| --- | --- |

(35)

Komisija bi morala pri izvajanju Programa upoštevati cilj poštene geografske razporeditve sredstev in bi morala nuditi pomoč državam članicam z relativno nizkim številom financiranih ukrepov. Pri izvajanju Programa bi Komisija morala upoštevati tudi, ali je v skladu z mednarodno priznanimi pokazatelji/organi spremljanja v določenih državah članicah treba sprejeti ukrepe, da se zagotovi uspešno uresničevanje ciljev Programa, in bi morala podpreti ukrepanje držav članic ali civilne družbe na teh področjih.

| (36) | V skladu s točko (l) člena 180(1) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1268/2012 (16) (v nadaljnjem besedilu: pravila uporabe), bi morali sporazumi o dodelitvi nepovratnih sredstev vsebovati določbe, ki veljajo za prepoznavnost finančne podpore Unije, razen v ustrezno utemeljenih primerih, ko javna razglasitev ni mogoča ali ustrezna. |
| --- | --- |

(36)

V skladu s točko (l) člena 180(1) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1268/2012 (16) (v nadaljnjem besedilu: pravila uporabe), bi morali sporazumi o dodelitvi nepovratnih sredstev vsebovati določbe, ki veljajo za prepoznavnost finančne podpore Unije, razen v ustrezno utemeljenih primerih, ko javna razglasitev ni mogoča ali ustrezna.

| (37) | V skladu s členom 35(2) in (3) finančne uredbe in člena 21 njenih pravil uporabe, bi Komisija morala na ustrezen način in pravočasno dati na voljo informacije glede prejemnikov in glede narave in namena ukrepov, financiranih iz splošnega proračuna Unije. Te informacije bi morala dati na voljo z ustreznim upoštevanjem zahtev zaupnosti in varnosti, zlasti varstva osebnih podatkov. |
| --- | --- |

(37)

V skladu s členom 35(2) in (3) finančne uredbe in člena 21 njenih pravil uporabe, bi Komisija morala na ustrezen način in pravočasno dati na voljo informacije glede prejemnikov in glede narave in namena ukrepov, financiranih iz splošnega proračuna Unije. Te informacije bi morala dati na voljo z ustreznim upoštevanjem zahtev zaupnosti in varnosti, zlasti varstva osebnih podatkov.

| (38) | Ker cilja te uredbe, in sicer prispevati k nadaljnjemu razvoju območja, na katerem se spodbujata, varujeta in učinkovito izvajata enakost in spoštovanje pravic oseb, kot je določeno v PEU, PDEU in Listini ter mednarodnih konvencijah o človekovih pravicah, h katerim je Unija pristopila, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 PEU. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(38)

Ker cilja te uredbe, in sicer prispevati k nadaljnjemu razvoju območja, na katerem se spodbujata, varujeta in učinkovito izvajata enakost in spoštovanje pravic oseb, kot je določeno v PEU, PDEU in Listini ter mednarodnih konvencijah o človekovih pravicah, h katerim je Unija pristopila, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 PEU. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (39) | Da se zagotovi neprekinjeno financiranje dejavnosti, ki so se predhodno izvajale na podlagi oddelkov 4 in 5 Sklepa št. 1672/2006/ES, Sklepa 2007/252/ES in Sklepa št. 779/2007, bi morala ta uredba začeti veljati dan po objavi – |
| --- | --- |

(39)

Da se zagotovi neprekinjeno financiranje dejavnosti, ki so se predhodno izvajale na podlagi oddelkov 4 in 5 Sklepa št. 1672/2006/ES, Sklepa 2007/252/ES in Sklepa št. 779/2007, bi morala ta uredba začeti veljati dan po objavi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uvedba in trajanje Programa

1.   Ta uredba uvaja program za pravice, enakost in državljanstvo (v nadaljnjem besedilu: Program).

2.   Program poteka od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020.

Člen 2

Evropska dodana vrednost

1.   Iz Programa se financirajo ukrepi z evropsko dodano vrednostjo. Komisija v ta namen poskrbi, da imajo rezultati vseh ukrepov, izbranih za financiranje, evropsko dodano vrednost.

2.   Evropska dodana vrednosti pri ukrepih, tudi tistih manjšega obsega in omejenih na nacionalno raven, se presoja po merilih, kot so prispevek k doslednemu in usklajenemu uresničevanju prava Unije ter k širši ozaveščenosti javnosti o pravicah, ki izhajajo iz njega, možnost, da bodo pripomogli k poglobitvi medsebojnega zaupanja med državami članicami in izboljšanju čezmejnega sodelovanja, njihov transnacionalni vpliv, njihov prispevek k oblikovanju in razširjanju najboljših praks, možnost, da bodo pripomogli k izdelavi minimalnih standardov, praktičnih orodij ali rešitev za odpravljanje čezmejnih oziroma celotno Unijo zadevajočih problemov.

Člen 3

Splošni cilj

Splošni cilj Programa je v skladu s členom 4 prispevati k nadaljnjemu razvoju posameznega področja, na katerem se spodbujajo, varujejo in dejansko uresničujejo enakost in pravice oseb, zapisane v PEU, PDEU, Listini in mednarodnih konvencijah o človekovih pravicah, h katerim je pristopila Unija.

Člen 4

Specifični cilji

1.   Za uresničitev splošnega cilja iz člena 3 ima Program naslednje specifične cilje:

| (a) | spodbujati dejansko uresničevanje načela nediskriminacije na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti ter spoštovati načelo nediskriminacije na podlagi okoliščin iz člena 21 Listine; |
| --- | --- |

(a)

spodbujati dejansko uresničevanje načela nediskriminacije na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti ter spoštovati načelo nediskriminacije na podlagi okoliščin iz člena 21 Listine;

| (b) | preprečevati in zatirati rasizem, ksenofobijo, homofobijo in druge oblike nestrpnosti; |
| --- | --- |

(b)

preprečevati in zatirati rasizem, ksenofobijo, homofobijo in druge oblike nestrpnosti;

| (c) | spodbujati in varovati pravice invalidov; |
| --- | --- |

(c)

spodbujati in varovati pravice invalidov;

| (d) | spodbujati enakost žensk in moških ter pospeševati vsesplošno upoštevanje enakosti spolov; |
| --- | --- |

(d)

spodbujati enakost žensk in moških ter pospeševati vsesplošno upoštevanje enakosti spolov;

| (e) | preprečevati in zatirati vse oblike nasilja nad otroki, mladimi in ženskami, pa tudi nasilje nad drugimi ogroženimi skupinami, zlasti tistimi, ki jim preti nasilje v intimnih razmerjih, ščititi žrtve tovrstnega nasilja; |
| --- | --- |

(e)

preprečevati in zatirati vse oblike nasilja nad otroki, mladimi in ženskami, pa tudi nasilje nad drugimi ogroženimi skupinami, zlasti tistimi, ki jim preti nasilje v intimnih razmerjih, ščititi žrtve tovrstnega nasilja;

| (f) | spodbujati in varovati pravice otroka; |
| --- | --- |

(f)

spodbujati in varovati pravice otroka;

| (g) | prispevati k zagotavljanju najvišje ravni varstva zasebnosti in osebnih podatkov; |
| --- | --- |

(g)

prispevati k zagotavljanju najvišje ravni varstva zasebnosti in osebnih podatkov;

| (h) | spodbujati in izboljšati uveljavljanje pravic, ki izhajajo iz državljanstva Unije; |
| --- | --- |

(h)

spodbujati in izboljšati uveljavljanje pravic, ki izhajajo iz državljanstva Unije;

| (i) | pomagati posameznikom v vlogi potrošnikov ali podjetij na notranjem trgu, da bodo lahko uveljavljali svoje pravice, ki izhajajo iz prava Unije, ob upoštevanju projektov, ki se financirajo v okviru programa varstva potrošnikov. |
| --- | --- |

(i)

pomagati posameznikom v vlogi potrošnikov ali podjetij na notranjem trgu, da bodo lahko uveljavljali svoje pravice, ki izhajajo iz prava Unije, ob upoštevanju projektov, ki se financirajo v okviru programa varstva potrošnikov.

2.   Specifični cilji Programa se uresničujejo zlasti s:

| (a) | poglabljanjem ozaveščenosti ter poznavanja prava in politik Unije ter pravic, vrednot in načel, na katerih temelji Unija; |
| --- | --- |

(a)

poglabljanjem ozaveščenosti ter poznavanja prava in politik Unije ter pravic, vrednot in načel, na katerih temelji Unija;

| (b) | podporo dejanskemu, celovitemu in doslednemu izvajanju in uporabi ter spremljanju in vrednotenju pravnih instrumentov in politik Unije v državah članicah; |
| --- | --- |

(b)

podporo dejanskemu, celovitemu in doslednemu izvajanju in uporabi ter spremljanju in vrednotenju pravnih instrumentov in politik Unije v državah članicah;

| (c) | spodbujanjem čezmejnega sodelovanja, prizadevanji za boljše medsebojno poznavanje in poglabljanjem medsebojnega zaupanja med vsemi zainteresiranimi stranmi; |
| --- | --- |

(c)

spodbujanjem čezmejnega sodelovanja, prizadevanji za boljše medsebojno poznavanje in poglabljanjem medsebojnega zaupanja med vsemi zainteresiranimi stranmi;

| (d) | prizadevanji za boljše poznavanje in razumevanje možnih ovir pri uveljavljanju pravic in načel, ki jih jamčijo PEU, PDEU, Listina, mednarodne konvencije, h katerim je pristopila Unija, in sekundarna zakonodaja Unije. |
| --- | --- |

(d)

prizadevanji za boljše poznavanje in razumevanje možnih ovir pri uveljavljanju pravic in načel, ki jih jamčijo PEU, PDEU, Listina, mednarodne konvencije, h katerim je pristopila Unija, in sekundarna zakonodaja Unije.

Člen 5

Vrste ukrepov

1.   Iz Programa se med drugim financirajo naslednje vrste ukrepov:

| (a) | analitične dejavnosti kot na primer zbiranje podatkov in statistika;razvijanje skupnih metodologij in po potrebi kazalnikov ali referenčnih meril; študije, raziskave, analize in ankete, vrednotenja; priprava in objava vodnikov, poročil in učnega gradiva; delavnice, seminarji, srečanja strokovnjakov in konference; |
| --- | --- |

(a)

analitične dejavnosti kot na primer zbiranje podatkov in statistika;razvijanje skupnih metodologij in po potrebi kazalnikov ali referenčnih meril; študije, raziskave, analize in ankete, vrednotenja; priprava in objava vodnikov, poročil in učnega gradiva; delavnice, seminarji, srečanja strokovnjakov in konference;

| (b) | dejavnosti usposabljanja kot na primer izmenjave osebja, delavnice, seminarji, usposabljanja izvajalcev usposabljanj in izdelava spletnih orodij za usposabljanje ali drugih modulov usposabljanja; |
| --- | --- |

(b)

dejavnosti usposabljanja kot na primer izmenjave osebja, delavnice, seminarji, usposabljanja izvajalcev usposabljanj in izdelava spletnih orodij za usposabljanje ali drugih modulov usposabljanja;

| (c) | vzajemno učenje, sodelovanje, poglabljanje ozaveščenosti in dejavnosti razširjanja, kot so določanje in izmenjava glede dobrih praks, inovativnih pristopov in izkušenj; organizacija medsebojnih pregledov in medsebojno učenje;organizacija konferenc, seminarjev, medijskih kampanj, vključno prek spletnih medijev; informacijske kampanje, tudi institucionalna sporočila o političnih prednostnih nalogah Unije, kolikor so povezane s cilji Programa; zbiranje in objava gradiva zaradi razširjanja informacij o Programu in njegovih rezultatih, razvoj, upravljanje in vzdrževanje sistemov in orodij z uporabo informacijskih in komunikacijskih tehnologij; |
| --- | --- |

(c)

vzajemno učenje, sodelovanje, poglabljanje ozaveščenosti in dejavnosti razširjanja, kot so določanje in izmenjava glede dobrih praks, inovativnih pristopov in izkušenj; organizacija medsebojnih pregledov in medsebojno učenje;organizacija konferenc, seminarjev, medijskih kampanj, vključno prek spletnih medijev; informacijske kampanje, tudi institucionalna sporočila o političnih prednostnih nalogah Unije, kolikor so povezane s cilji Programa; zbiranje in objava gradiva zaradi razširjanja informacij o Programu in njegovih rezultatih, razvoj, upravljanje in vzdrževanje sistemov in orodij z uporabo informacijskih in komunikacijskih tehnologij;

| (d) | podpora glavnim akterjem, katerih dejavnosti prispevajo k uresničevanju ciljev Programa, kot na primer podpora NVO pri izvajanju ukrepov z evropsko dodano vrednostjo, podpora ključnim evropskim akterjem, omrežjem na evropski ravni in usklajenim storitvam z družbeno vrednostjo; podpora državam članicam pri izvajanju prava in politik Unije in podpora dejavnostim povezovanja v mreže na evropski ravni med specializiranimi organi in subjekti ter nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi oblastmi in NVO, vključno s podporo z nepovratnimi sredstvi za ukrepe in nepovratnimi sredstvi za poslovanje. |
| --- | --- |

(d)

podpora glavnim akterjem, katerih dejavnosti prispevajo k uresničevanju ciljev Programa, kot na primer podpora NVO pri izvajanju ukrepov z evropsko dodano vrednostjo, podpora ključnim evropskim akterjem, omrežjem na evropski ravni in usklajenim storitvam z družbeno vrednostjo; podpora državam članicam pri izvajanju prava in politik Unije in podpora dejavnostim povezovanja v mreže na evropski ravni med specializiranimi organi in subjekti ter nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi oblastmi in NVO, vključno s podporo z nepovratnimi sredstvi za ukrepe in nepovratnimi sredstvi za poslovanje.

2.   Upravičenci pri ukrepih, ki se financirajo iz Programa, v skrbi za inkluzivni vidik spodbujajo sodelovanje ustreznih ciljnih skupin.

Člen 6

Sodelujoči

1.   V Programu lahko sodelujejo vsi organi in subjekti, ki so zakonito ustanovljeni v:

| (a) | državah članicah; |
| --- | --- |

(a)

državah članicah;

| (b) | državah Evropskega združenja za prosto trgovino (Efta), ki so pogodbenice Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, v skladu z navedenim sporazumom; |
| --- | --- |

(b)

državah Evropskega združenja za prosto trgovino (Efta), ki so pogodbenice Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, v skladu z navedenim sporazumom;

| (c) | državah kandidatkah, možnih kandidatkah in državah, ki k Uniji pristopajo, v skladu s splošnimi načeli in splošnimi pogoji, določenimi za sodelovanje teh držav v programih Unije, vzpostavljenih v zadevnih okvirnih sporazumih in sklepih pridružitvenih svetov ali podobnih sporazumih. |
| --- | --- |

(c)

državah kandidatkah, možnih kandidatkah in državah, ki k Uniji pristopajo, v skladu s splošnimi načeli in splošnimi pogoji, določenimi za sodelovanje teh držav v programih Unije, vzpostavljenih v zadevnih okvirnih sporazumih in sklepih pridružitvenih svetov ali podobnih sporazumih.

2.   Pridobitno naravnani organi in subjekti lahko sodelujejo v Programu le v povezavi z nepridobitnimi ali javnimi organizacijami.

3.   Organi in subjekti, zakonito ustanovljeni v tretjih državah, razen tistih, ki sodelujejo v Programu v skladu s točkama (b) in (c) odstavka 1, zlasti državah, v katerih se izvaja evropska sosedska politika, se lahko na lastne stroške pridružijo ukrepom v okviru Programa, če to služi namenu zadevnih ukrepov.

4.   Komisija lahko sodeluje z mednarodnimi organizacijami pod pogoji, določenimi v zadevnih letnih delovnih programih. V Programu lahko v skladu s finančno uredbo in zadevnimi letnimi delovnimi programi sodelujejo tudi mednarodne organizacije, dejavne na področjih, ki jih zajema Program.

Člen 7

Proračun

1.   Znesek finančnih sredstev za izvajanje Programa za obdobje 2014 do 2020 je 439 473 000 EUR.

2.   Finančna sredstva iz Programa se lahko dodelijo tudi za stroške v zvezi s pripravljalnimi, spremljevalnimi, nadzornimi, revizijskimi dejavnostmi in dejavnostjo vrednotenja, ki so nujne za upravljanje Programa in oceno doseganja njegovih ciljev. Finančna sredstva se lahko dodelijo tudi za stroške v zvezi s potrebnimi študijami, srečanji strokovnjakov, obveščanjem in sporočanjem, vključno z institucionalnimi sporočili o političnih prednostnih nalogah Unije, kolikor so povezane s splošnimi cilji te uredbe, ter s stroški, povezanimi z omrežji informacijske tehnologije, usmerjenimi v obdelavo in izmenjavo informacij; in v zvezi z drugo tehnično in upravno pomočjo, potrebno v kontekstu upravljanja Programa s strani Komisije.

3.   Letna proračunska sredstva odobrita Evropski parlament in Svet v okviru omejitev iz večletnega finančnega okvira, vzpostavljenega z Uredbo Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 (17).

4.   Znesek za vsako posamezno skupino specifičnih ciljev se v okviru finančnih sredstev za Program dodeli v skladu z odstotnimi deleži, določenimi v Prilogi.

5.   Komisija od dodeljenega odstotnega deleža finančnih sredstev, kot je določen v Prilogi, za vsako posamezno skupino specifičnih ciljev ne odstopa za več kot 5 odstotnih točk. Če bi se prekoračitev te omejitve izkazala za nujno, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 8 o spremembi posamezne postavke iz Priloge za več kot 5 in do 10 odstotnih točk.

Člen 8

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 7(5) se prenese na Komisijo za čas trajanja Programa.

3.   Pooblastilo iz člena 7(5) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unijeali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 7(5), začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 9

Izvedbeni ukrepi

1.   Komisija Program izvaja v skladu s finančno uredbo.

2.   Komisija za izvajanje Programa sprejema letne delovne programe v obliki izvedbenih aktov. Ti izvedbeni akti se sprejemajo v skladu s postopkom pregleda iz člena 10(2).

3.   V vsakem letnem delovnem programu se uresničevanje ciljev Programa predvidi tako, da se določijo:

| (a) | ukrepi, ki jih je treba izvesti v skladu s splošnimi in specifičnimi cilji iz člena 3 in člena 4(1), vključno z okvirno dodelitvijo finančnih virov; |
| --- | --- |

(a)

ukrepi, ki jih je treba izvesti v skladu s splošnimi in specifičnimi cilji iz člena 3 in člena 4(1), vključno z okvirno dodelitvijo finančnih virov;

| (b) | bistvena merila za upravičenost, izbor in dodelitev, ki jih je treba uporabiti pri izbiri predlogov, ki prejmejo finančni prispevek v skladu s členom 84 finančne uredbe in členom 94 njenih pravil uporabe. |
| --- | --- |

(b)

bistvena merila za upravičenost, izbor in dodelitev, ki jih je treba uporabiti pri izbiri predlogov, ki prejmejo finančni prispevek v skladu s členom 84 finančne uredbe in členom 94 njenih pravil uporabe.

| (c) | najnižji odstotni delež letnih odhodkov, ki se dodeli za nepovratna sredstva. |
| --- | --- |

(c)

najnižji odstotni delež letnih odhodkov, ki se dodeli za nepovratna sredstva.

4.   Primerna in pravična porazdelitev finančne podpore med različna področja, ki so zajeta v specifičnih ciljih iz člena 4(1), se zagotovi ob upoštevanju obsega finančnih sredstev, že dodeljenih v okviru prejšnjih programov 2007–2013, vzpostavljenih s sklepi iz člena 15. Ko Komisija v letnih delovnih programih odloča o dodeljevanju sredstev tem področjem, upošteva tudi potrebo po ohranjanju zadostnega obsega financiranja ter zagotovi kontinuiteto ukrepov in predvidljivost financiranja na vseh področjih, ki jih zadevajo specifični cilji, določeni v členu 4(1).

5.   Pozivi k oddaji predlogov se objavijo enkrat letno.

Člen 10

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 11

Dopolnjevanje

1.   Komisija v sodelovanju z državami članicami zagotovi splošno usklajenost, dopolnjevanje in sinergijo z drugimi instrumenti Unije, vključno med drugim s programom za pravosodje, programom "Evropa za državljane", programom Evropske unije za zaposlovanje in socialne inovacije in z drugimi programi s področij zaposlovanja in socialnih zadev; notranjih zadev, zdravja in varstva potrošnikov; izobraževanja, usposabljanja, mladine in športa; informacijske družbe; in širitve, zlasti na podlagi Instrumenta za predpristopno pomoč (IPA II) in evropskih strukturnih in investicijskih skladov.

2.   Komisija prav tako zagotavlja splošno doslednost, dopolnjevanje in sinergijo s prizadevanji teles, uradov in agencij Unije, ki delujejo na področjih, ki jih zadevajo cilji Programa.

3.   Za izvajanje ukrepov, s katerimi se uresničujejo cilji obeh programov, je sredstva Programa mogoče deliti z drugimi instrumenti Unije, zlasti programom za pravosodje. Za ukrep, za katerega so bila sredstva dodeljena iz Programa, se lahko sredstva dodelijo tudi iz programa za pravosodje, če niso namenjena kritju istih stroškovnih postavk.

Člen 12

Zaščita finančnih interesov Unije

1.   Komisija sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev, da se ob izvajanju ukrepov, financiranih na podlagi Programa, zaščitijo finančni interesi Unije s preventivnimi ukrepi proti goljufijam, korupciji in kakršnim koli drugim nezakonitim dejavnostim, in sicer z izvajanjem učinkovitih pregledov in, kadar se ugotovijo nepravilnosti, z izterjavo neupravičeno plačanih zneskov ter po potrebi z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi upravnimi in denarnimi kaznimi.

2.   Komisija ali njeni predstavniki in Računsko sodišče so pooblaščeni za izvajanje revizij tako na podlagi dokumentov kot na kraju samem pri vseh prejemnikih nepovratnih sredstev, izvajalcih in podizvajalcih, ki so prejeli sredstva Unije v okviru Programa.

3.   Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) lahko izvede preglede, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, v skladu z določbami in postopki iz Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (18) in iz Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (19), da se ugotovi, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali je bila izvedena katera koli nezakonita dejavnost, ki vpliva na finančne interese Unije v povezavi s sporazumom ali sklepom o dodelitvi nepovratnih sredstev ter pogodbami, financiranimi v okviru Programa.

4.   Brez poseganja v odstavke 1, 2 in 3 sporazumi o sodelovanju s tretjimi državami in z mednarodnimi organizacijami, sporazumi in sklepi o dodelitvi nepovratnih sredstev in pogodbe, ki izhajajo iz izvajanja tega programa, vsebujejo določbe, ki izrecno pooblaščajo Komisijo, Računsko sodišče in OLAF za izvajanje revizij in preiskav iz navedenih odstavkov v skladu s svojimi pristojnostmi.

Člen 13

Spremljanje in vrednotenje

1.   Komisija letno spremlja Program, ter tako sledi izvajanju ukrepov v njegovem okviru in uresničevanju specifičnih ciljev, določenih v členu 4. S spremljanjem se zagotovi tudi podlaga za oceno o tem, kako se z ukrepi v okviru Programa rešujejo vprašanja enakosti spolov, nediskriminacije in zaščite otroka.

2.   Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži:

| (a) | letno poročilo o spremljanju, ki temelji na kazalnikih, določenih v členu 14(2) in o uporabi razpoložljivih sredstev; |
| --- | --- |

(a)

letno poročilo o spremljanju, ki temelji na kazalnikih, določenih v členu 14(2) in o uporabi razpoložljivih sredstev;

| (b) | vmesno poročilo vrednotenja do 30. junija 2018, |
| --- | --- |

(b)

vmesno poročilo vrednotenja do 30. junija 2018,

| (c) | naknadno poročilo vrednotenja do 31. decembra 2021. |
| --- | --- |

(c)

naknadno poročilo vrednotenja do 31. decembra 2021.

3.   V vmesnem poročilu vrednotenja se ocenijo doseganje ciljev Programa, učinkovitost uporabe sredstev in evropska dodana vrednost Programa, s čimer se ugotovi, ali bi bilo treba financiranje na področjih iz Programa po letu 2020 podaljšati, spremeniti ali prekiniti. Poročilo se dotakne tudi možnosti za morebitno poenostavitev Programa, njegove usklajenosti navznoter in navzven ter vprašanja nadaljnje smotrnosti vseh ciljev in ukrepov. V njem se upoštevajo rezultati naknadnih vrednotenj prejšnjih programov iz obdobja 2007–2013, ki so bili uvedeni s sklepi iz člena 15.

4.   V naknadnih poročilih vrednotenja se ocenijo dolgoročni vpliv Programa in trajnost njegovih učinkov, da bi jih bilo mogoče upoštevati pri odločitvah v zvezi s prihodnjimi programi.

Člen 14

Kazalniki

1.   V skladu s členom 12 se kot podlaga za spremljanje in ocenjevanje uspešnosti pri doseganju specifičnih ciljev Programa, določenimi v členu 4, z ukrepi iz člena 5 uporabijo kazalniki, določeni v odstavku 1a tega člena,. Merijo se glede na predhodno določene referenčne podlage, ki odražajo stanje pred izvajanjem. Kjer je primerno, se kazalniki razčlenijo glede na, med drugim, spol, starost in invalidnost udeležencev.

2.   Kazalniki, navedeni v odstavku 1, med drugim vključujejo naslednje:

| (a) | število in odstotni delež oseb v ciljni skupini, ki so jih pritegnile dejavnosti ozaveščanja, financirane iz Programa; |
| --- | --- |

(a)

število in odstotni delež oseb v ciljni skupini, ki so jih pritegnile dejavnosti ozaveščanja, financirane iz Programa;

| (b) | število zainteresiranih strani, ki med drugim sodelujejo v dejavnostih usposabljanja, izmenjav, študijskih obiskov, delavnic in seminarjev, ki se financirajo iz Programa; |
| --- | --- |

(b)

število zainteresiranih strani, ki med drugim sodelujejo v dejavnostih usposabljanja, izmenjav, študijskih obiskov, delavnic in seminarjev, ki se financirajo iz Programa;

| (c) | izboljšanje poznavanja prava in politik Unije in, kjer je to ustrezno, pravic, vrednot in načel, na katerih temelji Unija, v skupinah sodelujočih v dejavnostih, financiranih iz Programa, v primerjavi s celotno ciljno skupino; |
| --- | --- |

(c)

izboljšanje poznavanja prava in politik Unije in, kjer je to ustrezno, pravic, vrednot in načel, na katerih temelji Unija, v skupinah sodelujočih v dejavnostih, financiranih iz Programa, v primerjavi s celotno ciljno skupino;

| (d) | število primerov, dejavnosti in rezultatov z razsežnostjo čezmejnega sodelovanja; |
| --- | --- |

(d)

število primerov, dejavnosti in rezultatov z razsežnostjo čezmejnega sodelovanja;

| (e) | ocena dejavnosti, v katerih so sodelovali, in njihove (predvidene) trajnosti s strani sodelujočih; |
| --- | --- |

(e)

ocena dejavnosti, v katerih so sodelovali, in njihove (predvidene) trajnosti s strani sodelujočih;

| (f) | geografska pokritost dejavnosti, ki se financirajo iz Programa; |
| --- | --- |

(f)

geografska pokritost dejavnosti, ki se financirajo iz Programa;

| (g) | število vlog in dodelitev nepovratnih sredstev, povezanih s posameznim posebnim ciljem; |
| --- | --- |

(g)

število vlog in dodelitev nepovratnih sredstev, povezanih s posameznim posebnim ciljem;

| (h) | višina sredstev, ki so jih prosilci zahtevali in so dodeljena za posamezen posebni cilj; |
| --- | --- |

(h)

višina sredstev, ki so jih prosilci zahtevali in so dodeljena za posamezen posebni cilj;

3.   Poleg kazalnikov, določenih v odstavku 2 se v vmesnem in naknadnem poročilu vrednotenja Programa med drugim oceni med drugim:

| (a) | evropska dodana vrednost Programa, vključno z vrednotenjem dejavnosti, določenih v Programu, v primerjavi s podobnimi pobudami, ki so bile oblikovane na nacionalni ali evropski ravni brez podpore financiranja s sredstvi Unije, ter (pričakovanih) rezultatov; ter prednosti in/ali slabosti financiranja s sredstvi Unije v primerjavi s financiranjem tovrstnih zadevnih dejavnosti na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

(a)

evropska dodana vrednost Programa, vključno z vrednotenjem dejavnosti, določenih v Programu, v primerjavi s podobnimi pobudami, ki so bile oblikovane na nacionalni ali evropski ravni brez podpore financiranja s sredstvi Unije, ter (pričakovanih) rezultatov; ter prednosti in/ali slabosti financiranja s sredstvi Unije v primerjavi s financiranjem tovrstnih zadevnih dejavnosti na nacionalni ravni;

| (b) | obseg financiranja v razmerju do doseženih rezultatov (učinkovitost); |
| --- | --- |

(b)

obseg financiranja v razmerju do doseženih rezultatov (učinkovitost);

| (c) | morebitne upravne, organizacijske in/ali strukturne ovire za bolj nemoteno, uspešnejše in učinkovitejše izvajanje Programa (možnost poenostavitve). |
| --- | --- |

(c)

morebitne upravne, organizacijske in/ali strukturne ovire za bolj nemoteno, uspešnejše in učinkovitejše izvajanje Programa (možnost poenostavitve).

Člen 15

Prehodni ukrepi

Ukrepi, ki se začnejo na podlagi oddelka 4 ("Nediskriminacija in različnost") in oddelka 5 ("Enakost spolov") Sklepa št. 1672/2006/ES, Sklepa 2007/252/ES ali Sklepa št. 779/2007/ES, do zaključka še naprej urejajo določbe navedenih sklepov. V zvezi z navedenimi ukrepi se sklicevanje na odbore iz člena 13 Sklepa št. 1672/2006/ES in člena 10 Sklepa 2007/252/ES ter člena 10 Sklepa št. 779/2007/ES razlaga kot sklicevanje na odbor, določen v členu 10(1) te uredbe.

Člen 16

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. decembra 2013

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednik

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  UL C 191, 29.6.2012, str. 108.

1

(2)  UL C 277, 13.9.2012, str. 43.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2013 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 16. decembra 2013.

3

(4)  UL C 115, 4.5.2010, str. 1.

4

(5)  UL C 258, 2.9.2011, str. 6.

5

(6)  Sklep št. 293/2000/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. januarja 2000 o sprejetju akcijskega programa Skupnosti (program Daphne) (2000 do 2003) o preventivnih ukrepih za boj proti nasilju nad otroki, mladimi in ženskami (UL L 34, 9.2.2000, str. 1); Sklep št. 803/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o sprejetju akcijskega programa Skupnosti (2004 do 2008) za preprečevanje nasilja nad otroki, mladimi in ženskami in boj proti njemu ter za zaščito žrtev in ogroženih skupin (program Daphne II) (UL L 143, 30.4.2004, str. 1); Sklep št. 779/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2007 o uvedbi posebnega programa za preprečevanje nasilja nad otroki, mladimi in ženskami in boj proti njemu ter za zaščito žrtev in ogroženih skupin za obdobje 2007–2013 (program Daphne III) v okviru splošnega programa "Temeljne pravice in pravosodje" (UL L 173, 3.7.2007, str. 19).

6

(7)  Sklep št. 1672/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o uvedbi programa Skupnosti za zaposlovanje in socialno solidarnost – Progress (UL L 315, 15.11.2006, str. 1).

7

(8)  Sklep Sveta 2007/252/ES z dne 19. aprila 2007 o vzpostavitvi posebnega programa „Temeljne pravice in državljanstvo“ za obdobje 2007–2013 v okviru splošnega programa „Temeljne pravice in pravosodje“ (UL L 110, 27.4.2007, str. 33).

8

(9)  Odločba Komisije št. 116/2007/ES z dne 15. februarja 2007 o rezervaciji nacionalnega območja oštevilčenja, ki se začenja z „116“, za usklajene številke za usklajene storitve z družbeno vrednostjo (UL L 49, 17.2.2007, str. 30).

9

(10)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

10

(11)  Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1).

11

(12)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

12

(13)  Uredba (EU) št. 1382/2013 Evropskega parlamenta in sveta z dne 17. decembra 2013 o uvedbi programa za pravosodje za obdobje 2014 do 2020 (Glej stran 73 tega Uradnega lista).

13

(14)  Uredba (EU) št. 1296/2013 Evropskega parlamenta in sveta z dne 11. decembra 2013 o Programu Evropske unije za zaposlovanje in socialne inovacije („EaSI“) in spremembi Sklepa št. 283/2010/EU o ustanovitvi Evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress za zaposlovanje in socialno vključenost (UL L 347, 20.12.2013, str. 238).

14

(15)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

15

(16)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1268/2012 z dne 29. oktobra 2012 o pravilih uporabe Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (UL L 362, 31.12.2012, str. 1).

16

(17)  Uredba Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014 do 2020 (UL L 347, 20.12.2013, str. 884).

17

(18)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. Septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

18

(19)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

19

---

PRILOGA

DODELJEVANJE SREDSTEV

Zneska za skupino posebnih ciljev, določenih v členu 4(1), se v okviru finančnih sredstev za Program dodelita kot sledi:

| Skupina specifičnih ciljev | Delež finančnih sredstev (v %) |
| --- | --- |
| Skupina 1 | 57 % |

Skupina specifičnih ciljev

Delež finančnih sredstev (v %)

Skupina 1

57 %

| — | spodbujati dejansko uresničevanje načela nediskriminacije na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti ter spoštovati načelo nediskriminacije glede na podlage iz člena 21 Listine; |
| --- | --- |

—

spodbujati dejansko uresničevanje načela nediskriminacije na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti ter spoštovati načelo nediskriminacije glede na podlage iz člena 21 Listine;

| — | preprečevati in zatirati rasizem, ksenofobijo, homofobijo in druge oblike nestrpnosti; |
| --- | --- |

—

preprečevati in zatirati rasizem, ksenofobijo, homofobijo in druge oblike nestrpnosti;

| — | spodbujati in varovati pravice invalidov; |
| --- | --- |

—

spodbujati in varovati pravice invalidov;

| — | spodbujati enakost žensk in moških ter pospeševati vsesplošno upoštevanje načela enakosti spolov; |
| --- | --- |

—

spodbujati enakost žensk in moških ter pospeševati vsesplošno upoštevanje načela enakosti spolov;

| Skupina 2 | 43 % |
| --- | --- |

Skupina 2

43 %

| — | preprečevati in zatirati vse oblike nasilja nad otroki, mladimi in ženskami, pa tudi nasilje nad drugimi ogroženimi skupinami, zlasti tistimi, ki jim preti nasilje med bližnjimi, ščititi žrtve tovrstnega nasilja. |
| --- | --- |

—

preprečevati in zatirati vse oblike nasilja nad otroki, mladimi in ženskami, pa tudi nasilje nad drugimi ogroženimi skupinami, zlasti tistimi, ki jim preti nasilje med bližnjimi, ščititi žrtve tovrstnega nasilja.

| — | spodbujati in varovati pravice otroka; |
| --- | --- |

—

spodbujati in varovati pravice otroka;

| — | prispevati k zagotavljanju najvišje ravni varstva zasebnosti in osebnih podatkov; |
| --- | --- |

—

prispevati k zagotavljanju najvišje ravni varstva zasebnosti in osebnih podatkov;

| — | spodbujati in izboljšati uveljavljanje pravic, ki izhajajo iz državljanstva Unije; |
| --- | --- |

—

spodbujati in izboljšati uveljavljanje pravic, ki izhajajo iz državljanstva Unije;

| — | pomagati posameznikom v vlogi potrošnikov ali podjetij na notranjem trgu, da bodo lahko uveljavljali svoje pravice, ki izhajajo iz prava Unije, ob upoštevanju projektov, ki se financirajo v okviru programa varstva potrošnikov. |
| --- | --- |

—

pomagati posameznikom v vlogi potrošnikov ali podjetij na notranjem trgu, da bodo lahko uveljavljali svoje pravice, ki izhajajo iz prava Unije, ob upoštevanju projektov, ki se financirajo v okviru programa varstva potrošnikov.

---

| 28.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 354/73 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 354/73

---

UREDBA (EU) št. 1382/2013 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 17. decembra 2013

o uvedbi programa za pravosodje za obdobje 2014 do 2020

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 81(1) in (2), člena 82(1) in člena 84 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Pogodba o delovanju Evropske unije (PDEU) določa vzpostavitev območja svobode, varnosti in pravice, v katerem se osebe prosto gibajo. V ta namen lahko Unija sprejme ukrepe za razvoj pravosodnega sodelovanja v civilnih in kazenskih zadevah ter spodbuja in podpira ukrepe držav članic na področju preprečevanja kriminalitete. Pri nadaljnjem razvoju evropskega območja pravice bi bilo treba zagotoviti spoštovanje temeljnih pravic in skupnih načel, kot so boj proti diskriminaciji, enakost spolov, učinkovit dostop do sodnega varstva za vse, pravna država in dobro delujoč neodvisen sodni sistem. |
| --- | --- |

(1)

Pogodba o delovanju Evropske unije (PDEU) določa vzpostavitev območja svobode, varnosti in pravice, v katerem se osebe prosto gibajo. V ta namen lahko Unija sprejme ukrepe za razvoj pravosodnega sodelovanja v civilnih in kazenskih zadevah ter spodbuja in podpira ukrepe držav članic na področju preprečevanja kriminalitete. Pri nadaljnjem razvoju evropskega območja pravice bi bilo treba zagotoviti spoštovanje temeljnih pravic in skupnih načel, kot so boj proti diskriminaciji, enakost spolov, učinkovit dostop do sodnega varstva za vse, pravna država in dobro delujoč neodvisen sodni sistem.

| (2) | Evropski svet je v stockholmskem programu (4) kot prednostno nalogo znova potrdil razvoj območja svobode, varnosti in pravice, med prednostne naloge politike pa uvrstil uresničevanje Evrope prava in pravice. Financiranje je bilo opredeljeno kot eno od pomembnih orodij za uspešno izvajanje prednostnih nalog politike stockholmskega programa. Ambiciozne cilje, določene v pogodbah in stockholmskem programu, bi bilo treba med drugim uresničiti z vzpostavitvijo prožnega in učinkovitega programa za pravosodje za obdobje 2014 do 2020 (v nadaljnjem besedilu: Program), ki bi olajšal načrtovanje in izvajanje. Splošne in posebne cilje Programa bi bilo treba razlagati v skladu z zadevnimi strateškimi smernicami, ki jih je določil Evropski svet. |
| --- | --- |

(2)

Evropski svet je v stockholmskem programu (4) kot prednostno nalogo znova potrdil razvoj območja svobode, varnosti in pravice, med prednostne naloge politike pa uvrstil uresničevanje Evrope prava in pravice. Financiranje je bilo opredeljeno kot eno od pomembnih orodij za uspešno izvajanje prednostnih nalog politike stockholmskega programa. Ambiciozne cilje, določene v pogodbah in stockholmskem programu, bi bilo treba med drugim uresničiti z vzpostavitvijo prožnega in učinkovitega programa za pravosodje za obdobje 2014 do 2020 (v nadaljnjem besedilu: Program), ki bi olajšal načrtovanje in izvajanje. Splošne in posebne cilje Programa bi bilo treba razlagati v skladu z zadevnimi strateškimi smernicami, ki jih je določil Evropski svet.

| (3) | V sporočilu Komisije o strategiji Evropa 2020 z dne 3. marca 2010 je določena strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast. Kot ključni element v podporo posebnim ciljem in osrednjim pobudam strategije Evropa 2020 ter zaradi lažjega delovanja mehanizmov za spodbujanje rasti bi bilo treba vzpostaviti dobro delujoče območje pravice, v katerem ne bo več ovir v čezmejnih sodnih postopkih in pri dostopu do sodnega varstva v čezmejnih situacijah. |
| --- | --- |

(3)

V sporočilu Komisije o strategiji Evropa 2020 z dne 3. marca 2010 je določena strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast. Kot ključni element v podporo posebnim ciljem in osrednjim pobudam strategije Evropa 2020 ter zaradi lažjega delovanja mehanizmov za spodbujanje rasti bi bilo treba vzpostaviti dobro delujoče območje pravice, v katerem ne bo več ovir v čezmejnih sodnih postopkih in pri dostopu do sodnega varstva v čezmejnih situacijah.

| (4) | Za namene te uredbe bi bilo treba pod izraz "sodniki in sodno osebje" šteti sodnike, tožilce in uradnike sodišč ter druge pravosodne delavce, kot so odvetniki, notarji, sodni izvršitelji, svetovalci za pogojno izpuščene, mediatorji in sodni tolmači. |
| --- | --- |

(4)

Za namene te uredbe bi bilo treba pod izraz "sodniki in sodno osebje" šteti sodnike, tožilce in uradnike sodišč ter druge pravosodne delavce, kot so odvetniki, notarji, sodni izvršitelji, svetovalci za pogojno izpuščene, mediatorji in sodni tolmači.

| (5) | Izobraževanje v pravosodju je ključno za krepitev medsebojnega zaupanja ter izboljšuje sodelovanje med pravosodnimi organi in delavci v različnih državah članicah. Izobraževanje v pravosodju bi bilo treba šteti za ključni element pri spodbujanju pristne evropske pravosodne kulture, in sicer v luči sporočila Komisije z dne 13. septembra 2011 z naslovom "Vzpostavljanje zaupanja v pravosodni sistem celotne EU – nova razsežnost evropskega izobraževanja v pravosodju", resolucije Sveta o usposabljanju sodnikov in tožilcev ter pravosodnega osebja v Evropski uniji (5), sklepov Sveta o evropskem izobraževanju v pravosodju z dne 27. in 28. oktobra 2011 ter resolucije Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2012 o izobraževanju pravosodnih organov. |
| --- | --- |

(5)

Izobraževanje v pravosodju je ključno za krepitev medsebojnega zaupanja ter izboljšuje sodelovanje med pravosodnimi organi in delavci v različnih državah članicah. Izobraževanje v pravosodju bi bilo treba šteti za ključni element pri spodbujanju pristne evropske pravosodne kulture, in sicer v luči sporočila Komisije z dne 13. septembra 2011 z naslovom "Vzpostavljanje zaupanja v pravosodni sistem celotne EU – nova razsežnost evropskega izobraževanja v pravosodju", resolucije Sveta o usposabljanju sodnikov in tožilcev ter pravosodnega osebja v Evropski uniji (5), sklepov Sveta o evropskem izobraževanju v pravosodju z dne 27. in 28. oktobra 2011 ter resolucije Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2012 o izobraževanju pravosodnih organov.

| (6) | Izobraževanje v pravosodju lahko vključuje različne akterje, kot so pravni, pravosodni in upravni organi držav članic, akademske ustanove, nacionalni organi, odgovorni za izobraževanje v pravosodju, organizacije za usposabljanje na evropski ravni ali mreže sodnih koordinatorjev za pravo Unije. Organi in subjekti, ki se zavzemajo za splošni evropski interes na področju izobraževanja v pravosodju, kot so Evropsko omrežje za izobraževanje pravosodnih organov (EJTN), Akademija za evropsko pravo (ERA), Evropska mreža sodnih svetov (ENCJ), Združenje državnih svetov in vrhovnega upravnega sodstva Evropske unije (ACA-Europe), Mreža predsednikov vrhovnih sodišč Evropske unije (EUSJC) in Evropski inštitut za javno upravo (EIPA), bi morali še naprej dejavno spodbujati programe usposabljanja s pristno evropsko razsežnostjo za sodnike in sodno osebje, zato bi se jim lahko namenila ustrezna finančna podpora v skladu s postopki in merili iz letnih delovnih programov, ki jih Komisija sprejme v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

(6)

Izobraževanje v pravosodju lahko vključuje različne akterje, kot so pravni, pravosodni in upravni organi držav članic, akademske ustanove, nacionalni organi, odgovorni za izobraževanje v pravosodju, organizacije za usposabljanje na evropski ravni ali mreže sodnih koordinatorjev za pravo Unije. Organi in subjekti, ki se zavzemajo za splošni evropski interes na področju izobraževanja v pravosodju, kot so Evropsko omrežje za izobraževanje pravosodnih organov (EJTN), Akademija za evropsko pravo (ERA), Evropska mreža sodnih svetov (ENCJ), Združenje državnih svetov in vrhovnega upravnega sodstva Evropske unije (ACA-Europe), Mreža predsednikov vrhovnih sodišč Evropske unije (EUSJC) in Evropski inštitut za javno upravo (EIPA), bi morali še naprej dejavno spodbujati programe usposabljanja s pristno evropsko razsežnostjo za sodnike in sodno osebje, zato bi se jim lahko namenila ustrezna finančna podpora v skladu s postopki in merili iz letnih delovnih programov, ki jih Komisija sprejme v skladu s to uredbo.

| (7) | Unija bi morala poskrbeti za lažje izvajanje dejavnosti usposabljanja glede izvajanja prava Unije s tem, da bi v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (6) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba) plače sodelujočih sodnikov in sodnega osebja, ki jih izplačajo organi držav članic, štela za upravičene stroške ali sofinanciranje v naravi. |
| --- | --- |

(7)

Unija bi morala poskrbeti za lažje izvajanje dejavnosti usposabljanja glede izvajanja prava Unije s tem, da bi v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (6) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba) plače sodelujočih sodnikov in sodnega osebja, ki jih izplačajo organi držav članic, štela za upravičene stroške ali sofinanciranje v naravi.

| (8) | Dostop do sodnega varstva bi moral zlasti vključevati dostop do sodišč, alternativnih načinov reševanja sporov ter nosilcev javne funkcije, ki morajo različnim stranem v skladu s pravom zagotoviti neodvisno in nepristransko pravno svetovanje. |
| --- | --- |

(8)

Dostop do sodnega varstva bi moral zlasti vključevati dostop do sodišč, alternativnih načinov reševanja sporov ter nosilcev javne funkcije, ki morajo različnim stranem v skladu s pravom zagotoviti neodvisno in nepristransko pravno svetovanje.

| (9) | Svet je decembra 2012 sprejel strategijo EU na področju drog (2013–2020) (7), katere cilj je doseči uravnotežen pristop, ki bi temeljil na hkratnem zmanjševanju povpraševanja po drogah in njihove ponudbe ob upoštevanju dejstva, da sta zmanjšanje ponudbe drog in zmanjšanje povpraševanja po njih medsebojno dopolnjujoča se elementa politike na področju prepovedanih drog. Eden glavnih ciljev navedene strategije je namen prispevati k merljivemu zmanjšanju povpraševanja po drogah, odvisnosti od drog ter zdravstvenih in socialnih tveganj ter škode, ki jih droge povzročajo. Medtem ko je program za preprečevanje uporabe drog in obveščanje, vzpostavljen s Sklepom št. 1150/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8), temeljil na pravni podlagi v zvezi z javnim zdravstvom in zajemal tovrstne vidike, Program temelji na drugačni pravni podlagi in bi moral biti usmerjen k nadaljnjemu razvoju evropskega območja pravice, temelječega na medsebojnem priznavanju in zaupanju, zlasti s spodbujanjem pravosodnega sodelovanja. Tako se lahko s programom "Zdravje za rast" kot odziv na potrebo po poenostavitvi in v skladu s pravno podlago posameznega programa podprejo ukrepi za dopolnitev dejavnosti držav članic za doseganje cilja zmanjšanja z drogami povezane škode za zdravje, vključno z obveščanjem in preprečevanjem. |
| --- | --- |

(9)

Svet je decembra 2012 sprejel strategijo EU na področju drog (2013–2020) (7), katere cilj je doseči uravnotežen pristop, ki bi temeljil na hkratnem zmanjševanju povpraševanja po drogah in njihove ponudbe ob upoštevanju dejstva, da sta zmanjšanje ponudbe drog in zmanjšanje povpraševanja po njih medsebojno dopolnjujoča se elementa politike na področju prepovedanih drog. Eden glavnih ciljev navedene strategije je namen prispevati k merljivemu zmanjšanju povpraševanja po drogah, odvisnosti od drog ter zdravstvenih in socialnih tveganj ter škode, ki jih droge povzročajo. Medtem ko je program za preprečevanje uporabe drog in obveščanje, vzpostavljen s Sklepom št. 1150/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8), temeljil na pravni podlagi v zvezi z javnim zdravstvom in zajemal tovrstne vidike, Program temelji na drugačni pravni podlagi in bi moral biti usmerjen k nadaljnjemu razvoju evropskega območja pravice, temelječega na medsebojnem priznavanju in zaupanju, zlasti s spodbujanjem pravosodnega sodelovanja. Tako se lahko s programom "Zdravje za rast" kot odziv na potrebo po poenostavitvi in v skladu s pravno podlago posameznega programa podprejo ukrepi za dopolnitev dejavnosti držav članic za doseganje cilja zmanjšanja z drogami povezane škode za zdravje, vključno z obveščanjem in preprečevanjem.

| (10) | Še en pomemben element strategije EU na področju drog za obdobje 2013–2020 je zmanjšanje ponudbe drog. Medtem ko bi se iz Instrumenta za finančno podporo policijskemu sodelovanju, preprečevanju kriminalitete in boju proti njej, ter krizno upravljanje, kot dela Sklada za notranjo varnost,, morali podpirati ukrepi, katerih cilj je preprečevanje trgovine z drogo in drugih vrst kriminala ter boj proti njim, in zlasti ukrepi za boj proti proizvodnji, izdelavi, pridobivanju, prodaji, prevozu, uvozu in izvozu prepovedanih drog, vključno s posedovanjem in nakupom z namenom opravljanja dejavnosti trgovine z drogo, bi moral Program vključevati tiste vidike politike na področju drog, ki jih Instrument za finančno podporo policijskemu sodelovanju, preprečevanju kriminalitete in boju proti njej, ter krizno upravljanje, kot del Sklada za notranjo varnost, ali program "Zdravje za rast" ne zajemata ter so tesno povezani s splošnim ciljem Programa. |
| --- | --- |

(10)

Še en pomemben element strategije EU na področju drog za obdobje 2013–2020 je zmanjšanje ponudbe drog. Medtem ko bi se iz Instrumenta za finančno podporo policijskemu sodelovanju, preprečevanju kriminalitete in boju proti njej, ter krizno upravljanje, kot dela Sklada za notranjo varnost,, morali podpirati ukrepi, katerih cilj je preprečevanje trgovine z drogo in drugih vrst kriminala ter boj proti njim, in zlasti ukrepi za boj proti proizvodnji, izdelavi, pridobivanju, prodaji, prevozu, uvozu in izvozu prepovedanih drog, vključno s posedovanjem in nakupom z namenom opravljanja dejavnosti trgovine z drogo, bi moral Program vključevati tiste vidike politike na področju drog, ki jih Instrument za finančno podporo policijskemu sodelovanju, preprečevanju kriminalitete in boju proti njej, ter krizno upravljanje, kot del Sklada za notranjo varnost, ali program "Zdravje za rast" ne zajemata ter so tesno povezani s splošnim ciljem Programa.

| (11) | V vsakem primeru bi bilo treba zagotoviti nadaljnje financiranje prednostnih nalog iz programskega obdobja 2007–2013, ki so se ohranile kot cilji v okviru nove strategije EU na področju drog (2013–2020), zato bi morala biti na voljo sredstva iz programa "Zdravje za rast", Instrumenta za finančno podporo policijskemu sodelovanju, preprečevanju kriminalitete in boju proti njej, ter krizno upravljanje, kot del Sklada za notranjo varnost, in Programa v skladu z njihovimi prednostnimi nalogami in pravnimi podlagami, pri čemer bi se morali izogibati morebitnemu dvojnemu financiranju. |
| --- | --- |

(11)

V vsakem primeru bi bilo treba zagotoviti nadaljnje financiranje prednostnih nalog iz programskega obdobja 2007–2013, ki so se ohranile kot cilji v okviru nove strategije EU na področju drog (2013–2020), zato bi morala biti na voljo sredstva iz programa "Zdravje za rast", Instrumenta za finančno podporo policijskemu sodelovanju, preprečevanju kriminalitete in boju proti njej, ter krizno upravljanje, kot del Sklada za notranjo varnost, in Programa v skladu z njihovimi prednostnimi nalogami in pravnimi podlagami, pri čemer bi se morali izogibati morebitnemu dvojnemu financiranju.

| (12) | Program bi moral na podlagi člena 3(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU), člena 24 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina) in Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah iz leta 1989 podpirati varstvo otrokovih pravic, vključno s pravico do zakonitega pravnega postopka, pravico, da razumejo jezik postopka, pravico do spoštovanja zasebnosti in družinskega življenja ter pravico do osebne celovitosti in dostojanstva. Cilja Programa bi morala biti zlasti večja zaščita otrok v pravosodnih sistemih in dostop otrok do sodnega varstva, pri čemer bi bilo treba spodbujanje spoštovanja otrokovih pravic vključiti v izvajanje vseh ukrepov v okviru Programa. |
| --- | --- |

(12)

Program bi moral na podlagi člena 3(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU), člena 24 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina) in Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah iz leta 1989 podpirati varstvo otrokovih pravic, vključno s pravico do zakonitega pravnega postopka, pravico, da razumejo jezik postopka, pravico do spoštovanja zasebnosti in družinskega življenja ter pravico do osebne celovitosti in dostojanstva. Cilja Programa bi morala biti zlasti večja zaščita otrok v pravosodnih sistemih in dostop otrok do sodnega varstva, pri čemer bi bilo treba spodbujanje spoštovanja otrokovih pravic vključiti v izvajanje vseh ukrepov v okviru Programa.

| (13) | V skladu s členoma 8 in 10 PDEU bi morali pri vseh dejavnostih v okviru Programa podpirati vključevanje ciljev enakosti spolov in načela nediskriminacije. Za oceno, kako se prek dejavnosti Programa rešujejo vprašanja enakosti spolov in boja proti diskriminaciji, bi bilo treba izvajati redno spremljanje in vrednotenje. |
| --- | --- |

(13)

V skladu s členoma 8 in 10 PDEU bi morali pri vseh dejavnostih v okviru Programa podpirati vključevanje ciljev enakosti spolov in načela nediskriminacije. Za oceno, kako se prek dejavnosti Programa rešujejo vprašanja enakosti spolov in boja proti diskriminaciji, bi bilo treba izvajati redno spremljanje in vrednotenje.

| (14) | Izkušnja ukrepanja na ravni Unije je pokazala, da uresničitev ciljev Programa v praksi zahteva povezovanje instrumentov, vključno s pravnimi akti, političnimi pobudami in financiranjem. Financiranje je pomembno orodje, ki dopolnjuje zakonodajne ukrepe. |
| --- | --- |

(14)

Izkušnja ukrepanja na ravni Unije je pokazala, da uresničitev ciljev Programa v praksi zahteva povezovanje instrumentov, vključno s pravnimi akti, političnimi pobudami in financiranjem. Financiranje je pomembno orodje, ki dopolnjuje zakonodajne ukrepe.

| (15) | Svet je v sklepih o izboljšanju učinkovitosti prihodnjih finančnih programov Unije v podporo pravosodnemu sodelovanju z dne 22. in 23. septembra 2011 poudaril, da so ti programi pomembni za učinkovito izvajanje pravnega reda Unije in da je treba zagotoviti preglednejši in prožnejši ter bolj usklajen in usmerjen dostop do teh programov. |
| --- | --- |

(15)

Svet je v sklepih o izboljšanju učinkovitosti prihodnjih finančnih programov Unije v podporo pravosodnemu sodelovanju z dne 22. in 23. septembra 2011 poudaril, da so ti programi pomembni za učinkovito izvajanje pravnega reda Unije in da je treba zagotoviti preglednejši in prožnejši ter bolj usklajen in usmerjen dostop do teh programov.

| (16) | V Sporočilu Komisije z naslovom „Proračun za strategijo Evropa 2020“ z dne 29. Junija 2011 je poudarjena potreba po racionalizaciji in poenostavitvi financiranja Unije. Zlasti ob upoštevanju sedanje gospodarske krize je zelo pomembno, da se sredstva Unije čim skrbneje strukturirajo in upravljajo. Pomembna poenostavitev in učinkovito upravljanje sredstev je mogoče doseči z zmanjšanjem števila programov ter prek racionalizacije, poenostavitve in uskladitve pravil in postopkov financiranja. |
| --- | --- |

(16)

V Sporočilu Komisije z naslovom „Proračun za strategijo Evropa 2020“ z dne 29. Junija 2011 je poudarjena potreba po racionalizaciji in poenostavitvi financiranja Unije. Zlasti ob upoštevanju sedanje gospodarske krize je zelo pomembno, da se sredstva Unije čim skrbneje strukturirajo in upravljajo. Pomembna poenostavitev in učinkovito upravljanje sredstev je mogoče doseči z zmanjšanjem števila programov ter prek racionalizacije, poenostavitve in uskladitve pravil in postopkov financiranja.

| (17) | V odziv na potrebo po poenostavitvi, učinkovitem upravljanju in lažjem dostopu do financiranja bi se morale v okviru Programa nadaljevati in razvijati dejavnosti, ki so se prej izvajale na podlagi treh programov, vzpostavljenih s Sklepom Sveta 2007/126/PNZ (9), Sklepom št. 1149/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10), in Sklepom št. 1150/2007/ES. Vmesna vrednotenja navedenih programov vsebujejo priporočila z namenom izboljšanja izvajanja navedenih programov. Ugotovitve teh vmesnih vrednotenj in ugotovitve zadevnih naknadnih vrednotenj je treba upoštevati pri izvajanju Programa. |
| --- | --- |

(17)

V odziv na potrebo po poenostavitvi, učinkovitem upravljanju in lažjem dostopu do financiranja bi se morale v okviru Programa nadaljevati in razvijati dejavnosti, ki so se prej izvajale na podlagi treh programov, vzpostavljenih s Sklepom Sveta 2007/126/PNZ (9), Sklepom št. 1149/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10), in Sklepom št. 1150/2007/ES. Vmesna vrednotenja navedenih programov vsebujejo priporočila z namenom izboljšanja izvajanja navedenih programov. Ugotovitve teh vmesnih vrednotenj in ugotovitve zadevnih naknadnih vrednotenj je treba upoštevati pri izvajanju Programa.

| (18) | V sporočilu Komisije z naslovom „Pregled proračuna EU“ z dne 19. oktobra 2010 in sporočilu Komisije z naslovom „Proračun za strategijo Evropa 2020“ z dne 29. junija 2011 je poudarjen tudi pomen osredotočenja financiranja na dejavnosti z jasno evropsko dodano vrednostjo, tj. na področjih, na katerih lahko posredovanje Unije prinese dodatno vrednost v primerjavi s samostojnim ukrepanjem držav članic. Ukrepi, ki jih zajema ta uredba, bi morali prispevati k oblikovanju evropskega območja pravice s spodbujanjem načela vzajemnega priznavanja, razvijanjem zaupanja med državami članicami, povečanjem čezmejnega sodelovanja in mrežnega povezovanja ter doseganjem pravilne, skladne in dosledne uporabe prava Unije. Dejavnosti financiranja bi morale prispevati tudi k temu, da bi vsi, na katere se pravo in politike Unije nanašajo, te učinkovito in bolje poznali, zagotoviti pa bi morale tudi zanesljivo analitično podlago za podporo in razvoj prava in politik Unije, s čimer bi prispevale k njihovi krepitvi in pravilnemu izvajanju. Poseganje Unije dovoljuje, da se ti ukrepi dosledno zasledujejo v Uniji in prinašajo ekonomijo obsega. Nadalje je Unija v boljšem položaju kot države članice, da obravnava čezmejne primere in zagotovi evropsko platformo za vzajemno učenje. |
| --- | --- |

(18)

V sporočilu Komisije z naslovom „Pregled proračuna EU“ z dne 19. oktobra 2010 in sporočilu Komisije z naslovom „Proračun za strategijo Evropa 2020“ z dne 29. junija 2011 je poudarjen tudi pomen osredotočenja financiranja na dejavnosti z jasno evropsko dodano vrednostjo, tj. na področjih, na katerih lahko posredovanje Unije prinese dodatno vrednost v primerjavi s samostojnim ukrepanjem držav članic. Ukrepi, ki jih zajema ta uredba, bi morali prispevati k oblikovanju evropskega območja pravice s spodbujanjem načela vzajemnega priznavanja, razvijanjem zaupanja med državami članicami, povečanjem čezmejnega sodelovanja in mrežnega povezovanja ter doseganjem pravilne, skladne in dosledne uporabe prava Unije. Dejavnosti financiranja bi morale prispevati tudi k temu, da bi vsi, na katere se pravo in politike Unije nanašajo, te učinkovito in bolje poznali, zagotoviti pa bi morale tudi zanesljivo analitično podlago za podporo in razvoj prava in politik Unije, s čimer bi prispevale k njihovi krepitvi in pravilnemu izvajanju. Poseganje Unije dovoljuje, da se ti ukrepi dosledno zasledujejo v Uniji in prinašajo ekonomijo obsega. Nadalje je Unija v boljšem položaju kot države članice, da obravnava čezmejne primere in zagotovi evropsko platformo za vzajemno učenje.

| (19) | Komisija bi morala pri izbiri ukrepov, ki bodo financirani v okviru Programa, predloge presojati na podlagi vnaprej določenih meril. Ta merila bi morala vključevati presojo o evropski dodani vrednosti predlaganih ukrepov. Evropsko dodano vrednost lahko imajo tudi nacionalni projekti in projekti manjšega obsega. |
| --- | --- |

(19)

Komisija bi morala pri izbiri ukrepov, ki bodo financirani v okviru Programa, predloge presojati na podlagi vnaprej določenih meril. Ta merila bi morala vključevati presojo o evropski dodani vrednosti predlaganih ukrepov. Evropsko dodano vrednost lahko imajo tudi nacionalni projekti in projekti manjšega obsega.

| (20) | Organi in subjekti, ki lahko sodelujejo v Programu, bi morali vključevati tudi nacionalne, regionalne in lokalne organe. |
| --- | --- |

(20)

Organi in subjekti, ki lahko sodelujejo v Programu, bi morali vključevati tudi nacionalne, regionalne in lokalne organe.

| (21) | Ta uredba določa finančna sredstva za celotno trajanje Programa, ki pomenijo prednostni referenčni znesek za Evropski parlament in Svet v letnem proračunskem postopku v smislu točke 17 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (11). |
| --- | --- |

(21)

Ta uredba določa finančna sredstva za celotno trajanje Programa, ki pomenijo prednostni referenčni znesek za Evropski parlament in Svet v letnem proračunskem postopku v smislu točke 17 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (11).

| (22) | Da se zagotovi, da je Program v zadostni meri prožen za odziv na spremenjene potrebe in ustrezne prednostne naloge politike v času njegovega trajanja, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s spremembo odstotkov iz Priloge k tej uredbi za vsak posebni cilj, ki bi te odstotke presega za več kot 5 odstotnih točk. Za oceno potrebe po takem delegiranem aktu, bi bilo treba te odstotke izračunati na podlagi finančnih sredstev za celotno trajanje Programa in ne na podlagi letnih odobritev. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. |
| --- | --- |

(22)

Da se zagotovi, da je Program v zadostni meri prožen za odziv na spremenjene potrebe in ustrezne prednostne naloge politike v času njegovega trajanja, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s spremembo odstotkov iz Priloge k tej uredbi za vsak posebni cilj, ki bi te odstotke presega za več kot 5 odstotnih točk. Za oceno potrebe po takem delegiranem aktu, bi bilo treba te odstotke izračunati na podlagi finančnih sredstev za celotno trajanje Programa in ne na podlagi letnih odobritev. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.

| (23) | To uredbo bi bilo treba izvajati v skladu s finančno uredbo. Zlasti kar zadeva pogoje upravičenosti za davek na dodano vrednost (DDV), ki ga plačajo upravičenci do nepovratnih sredstev, upravičenost do DDV ne bi smela biti odvisna od pravnega statusa upravičencev za dejavnosti, ki jih lahko zasebni in javni organi in subjekti opravljajo na podlagi enakih pravnih pogojev. Ob upoštevanju posebne narave ciljev in dejavnosti, zajetih s to uredbo bi bilo treba v razpisih za zbiranje predlogov pojasniti, da so za dejavnosti, ki jih lahko opravljajo tako javni kot zasebni organi in subjekti, upravičeni odhodki iz naslova neodbitnega DDV, ki ga ustvarijo javni organi in subjekti, kolikor se plača glede izvajanja dejavnosti, kot sta usposabljanje ali ozaveščanje, ki jih ni mogoče šteti za izvrševanje javnih pooblastil. V okviru te uredbe bi bilo treba uporabiti tudi orodja za poenostavitev, ki so bila uvedena s finančno uredbo. Poleg tega bi morala biti merila za določanje ukrepov, ki se jih podpre, usmerjena v dodeljevanje razpoložljivih finančnih virov ukrepom, ki imajo največji vpliv v zvezi z zasledovanim ciljem politike. |
| --- | --- |

(23)

To uredbo bi bilo treba izvajati v skladu s finančno uredbo. Zlasti kar zadeva pogoje upravičenosti za davek na dodano vrednost (DDV), ki ga plačajo upravičenci do nepovratnih sredstev, upravičenost do DDV ne bi smela biti odvisna od pravnega statusa upravičencev za dejavnosti, ki jih lahko zasebni in javni organi in subjekti opravljajo na podlagi enakih pravnih pogojev. Ob upoštevanju posebne narave ciljev in dejavnosti, zajetih s to uredbo bi bilo treba v razpisih za zbiranje predlogov pojasniti, da so za dejavnosti, ki jih lahko opravljajo tako javni kot zasebni organi in subjekti, upravičeni odhodki iz naslova neodbitnega DDV, ki ga ustvarijo javni organi in subjekti, kolikor se plača glede izvajanja dejavnosti, kot sta usposabljanje ali ozaveščanje, ki jih ni mogoče šteti za izvrševanje javnih pooblastil. V okviru te uredbe bi bilo treba uporabiti tudi orodja za poenostavitev, ki so bila uvedena s finančno uredbo. Poleg tega bi morala biti merila za določanje ukrepov, ki se jih podpre, usmerjena v dodeljevanje razpoložljivih finančnih virov ukrepom, ki imajo največji vpliv v zvezi z zasledovanim ciljem politike.

| (24) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v zvezi s sprejetjem letnih delovnih programov. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (12). |
| --- | --- |

(24)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v zvezi s sprejetjem letnih delovnih programov. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (12).

| (25) | Letni delovni programi, ki jih Komisija sprejme v skladu s to uredbo, bi morali zagotoviti ustrezno razdelitev sredstev med nepovratna sredstva in pogodbe o javnih naročilih. Na podlagi Programa bi bilo treba sredstva nameniti predvsem za nepovratna sredstva, obenem pa ohraniti zadosten obseg sredstev za javna naročila. V letnih delovnih programih bi bilo treba določiti minimalni odstotni delež letnih odhodkov, ki se dodelijo za nepovratna sredstva in bi moral znašati vsaj 65 %. Da bi zainteresirane strani lažje načrtovale projekte in zagotavljale sofinanciranje, bi Komisija morala vzpostaviti jasen časovni okvir za razpise za zbiranje predlogov, izbor projektov in sklepe o dodelitvi. |
| --- | --- |

(25)

Letni delovni programi, ki jih Komisija sprejme v skladu s to uredbo, bi morali zagotoviti ustrezno razdelitev sredstev med nepovratna sredstva in pogodbe o javnih naročilih. Na podlagi Programa bi bilo treba sredstva nameniti predvsem za nepovratna sredstva, obenem pa ohraniti zadosten obseg sredstev za javna naročila. V letnih delovnih programih bi bilo treba določiti minimalni odstotni delež letnih odhodkov, ki se dodelijo za nepovratna sredstva in bi moral znašati vsaj 65 %. Da bi zainteresirane strani lažje načrtovale projekte in zagotavljale sofinanciranje, bi Komisija morala vzpostaviti jasen časovni okvir za razpise za zbiranje predlogov, izbor projektov in sklepe o dodelitvi.

| (26) | Za zagotovitev učinkovite dodelitve sredstev iz splošnega proračuna Unije bi si bilo treba prizadevati za doslednost, dopolnjevanje in sinergije med programi financiranja podpornih področij politike s tesno medsebojno povezavo, zlasti med Programom in programom za pravice, enakost in državljanstvo, vzpostavljenim z Uredbo (EU) št. 1381/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (13), Instrumentom za finančno podporo policijskemu sodelovanju, preprečevanju kriminalitete in boj proti njej, ter krizno upravljanje, kot delom Sklada za notranjo varnost, programom "Zdravje za rast", programom "Erasmus+", vzpostavljenim z Uredbo (EU) št. 1288/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (14), okvirnim programom Obzorje 2020, vzpostavljenim z Uredbo (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (15) in Instrumentom za predpristopno pomoč (IPA II). |
| --- | --- |

(26)

Za zagotovitev učinkovite dodelitve sredstev iz splošnega proračuna Unije bi si bilo treba prizadevati za doslednost, dopolnjevanje in sinergije med programi financiranja podpornih področij politike s tesno medsebojno povezavo, zlasti med Programom in programom za pravice, enakost in državljanstvo, vzpostavljenim z Uredbo (EU) št. 1381/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (13), Instrumentom za finančno podporo policijskemu sodelovanju, preprečevanju kriminalitete in boj proti njej, ter krizno upravljanje, kot delom Sklada za notranjo varnost, programom "Zdravje za rast", programom "Erasmus+", vzpostavljenim z Uredbo (EU) št. 1288/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (14), okvirnim programom Obzorje 2020, vzpostavljenim z Uredbo (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (15) in Instrumentom za predpristopno pomoč (IPA II).

| (27) | Finančne interese Unije bi bilo treba zaščititi s sorazmernimi ukrepi v celotnem ciklu odhodkov, vključno s preprečevanjem, odkrivanjem in preiskovanjem nepravilnosti, izterjavo izgubljenih, nepravilno plačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi z uvedbo upravnih in finančnih kazni v skladu s finančno uredbo. |
| --- | --- |

(27)

Finančne interese Unije bi bilo treba zaščititi s sorazmernimi ukrepi v celotnem ciklu odhodkov, vključno s preprečevanjem, odkrivanjem in preiskovanjem nepravilnosti, izterjavo izgubljenih, nepravilno plačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi z uvedbo upravnih in finančnih kazni v skladu s finančno uredbo.

| (28) | Zaradi uresničevanja načela dobrega finančnega poslovodenja bi morali s to uredbo zagotoviti ustrezna orodja za oceno njegove učinkovitosti. V ta namen bi morali določiti splošne in posebne cilje. Za merjenje uresničevanja teh posebnih ciljev bi bilo treba pripraviti seznam konkretnih in merljivih kazalnikov, ki bi ostali veljavni med celotnim trajanjem Programa. Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu vsako leto predložiti poročilo o spremljanju, ki bi moralo med drugim temeljil na kazalnikih, določenih v tej uredbi in bi morali vsebovati informacije o uporabi razpoložljivih sredstev. |
| --- | --- |

(28)

Zaradi uresničevanja načela dobrega finančnega poslovodenja bi morali s to uredbo zagotoviti ustrezna orodja za oceno njegove učinkovitosti. V ta namen bi morali določiti splošne in posebne cilje. Za merjenje uresničevanja teh posebnih ciljev bi bilo treba pripraviti seznam konkretnih in merljivih kazalnikov, ki bi ostali veljavni med celotnim trajanjem Programa. Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu vsako leto predložiti poročilo o spremljanju, ki bi moralo med drugim temeljil na kazalnikih, določenih v tej uredbi in bi morali vsebovati informacije o uporabi razpoložljivih sredstev.

| (29) | Program bi bilo treba izvajati učinkovito in ob upoštevanju dobrega finančnega poslovodenja, hkrati pa morebitnim prosilcem omogočiti učinkovit dostop do Programa. Da bi Komisija podprla učinkovit dostop do Programa, bi morala storiti vse potrebno za poenostavitev in harmonizacijo uporabe postopkov in dokumentov za vlaganje vlog, upravnih formalnosti in zahtev glede finančnega poslovodenja, odstranitev upravnih bremen in spodbujanje vlaganja vlog za nepovratna sredstva s strani subjektov iz držav članic, ki so v Programu slabo zastopane. Komisija bi morala informacije o Programu, njegovih ciljih, različnih razpisih za zbiranje predlogov in njihovih časovnih okvirih objaviti na namenski spletni strani. Osnovni dokumenti in smernice v zvezi z razpisi za zbiranje predlogov bi morali biti na voljo v vseh uradnih jezikih institucij Unije. |
| --- | --- |

(29)

Program bi bilo treba izvajati učinkovito in ob upoštevanju dobrega finančnega poslovodenja, hkrati pa morebitnim prosilcem omogočiti učinkovit dostop do Programa. Da bi Komisija podprla učinkovit dostop do Programa, bi morala storiti vse potrebno za poenostavitev in harmonizacijo uporabe postopkov in dokumentov za vlaganje vlog, upravnih formalnosti in zahtev glede finančnega poslovodenja, odstranitev upravnih bremen in spodbujanje vlaganja vlog za nepovratna sredstva s strani subjektov iz držav članic, ki so v Programu slabo zastopane. Komisija bi morala informacije o Programu, njegovih ciljih, različnih razpisih za zbiranje predlogov in njihovih časovnih okvirih objaviti na namenski spletni strani. Osnovni dokumenti in smernice v zvezi z razpisi za zbiranje predlogov bi morali biti na voljo v vseh uradnih jezikih institucij Unije.

| (30) | V skladu s točko (l) člena 180(1) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1268/2012 (16) (v nadaljnjem besedilu: pravila uporabe), bi morali sporazumi o dodelitvi nepovratnih sredstev vsebovati določbe, ki urejajo prepoznavnost finančne podpore Unije, razen v ustrezno utemeljenih primerih, kadar javna razglasitev ni mogoča ali ustrezna. |
| --- | --- |

(30)

V skladu s točko (l) člena 180(1) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1268/2012 (16) (v nadaljnjem besedilu: pravila uporabe), bi morali sporazumi o dodelitvi nepovratnih sredstev vsebovati določbe, ki urejajo prepoznavnost finančne podpore Unije, razen v ustrezno utemeljenih primerih, kadar javna razglasitev ni mogoča ali ustrezna.

| (31) | V skladu s členom 35(2) in (3) finančne uredbe ter členom 21 pravil uporabe bi morala Komisija ustrezno in pravočasno objaviti informacije o prejemnikih ter naravi in namenu ukrepov, ki se financirajo iz splošnega proračuna Unije. Dostop do teh informacij bi bilo treba omogočiti ob ustreznem upoštevanju zahtev glede zaupnosti in varnosti, zlasti varstva osebnih podatkov. |
| --- | --- |

(31)

V skladu s členom 35(2) in (3) finančne uredbe ter členom 21 pravil uporabe bi morala Komisija ustrezno in pravočasno objaviti informacije o prejemnikih ter naravi in namenu ukrepov, ki se financirajo iz splošnega proračuna Unije. Dostop do teh informacij bi bilo treba omogočiti ob ustreznem upoštevanju zahtev glede zaupnosti in varnosti, zlasti varstva osebnih podatkov.

| (32) | Ker cilja te uredbe, namreč prispevati k nadaljnjemu razvoju evropskega območja pravice, ki temelji na vzajemnem priznavanju in medsebojnem zaupanju, zlasti s spodbujanjem pravosodnega sodelovanja v civilnih in kazenskih zadevah, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 PEU. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(32)

Ker cilja te uredbe, namreč prispevati k nadaljnjemu razvoju evropskega območja pravice, ki temelji na vzajemnem priznavanju in medsebojnem zaupanju, zlasti s spodbujanjem pravosodnega sodelovanja v civilnih in kazenskih zadevah, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 PEU. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (33) | V skladu s členom 3 Protokola (št. 21) o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen PEU in PDEU, je Irska podala uradno obvestilo, da želi sodelovati pri sprejetju in uporabi te uredbe. |
| --- | --- |

(33)

V skladu s členom 3 Protokola (št. 21) o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen PEU in PDEU, je Irska podala uradno obvestilo, da želi sodelovati pri sprejetju in uporabi te uredbe.

| (34) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola (št. 21) o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen PEU in PDEU, in brez poseganja v člen 4 navedenega protokola Združeno kraljestvo ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanj ni zavezujoča in se v njem ne uporablja. |
| --- | --- |

(34)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola (št. 21) o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen PEU in PDEU, in brez poseganja v člen 4 navedenega protokola Združeno kraljestvo ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanj ni zavezujoča in se v njem ne uporablja.

| (35) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola (št. 22) o stališču Danske, ki je priložen PEU in PDEU, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. |
| --- | --- |

(35)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola (št. 22) o stališču Danske, ki je priložen PEU in PDEU, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja.

| (36) | Da se zagotovi neprekinjeno financiranje dejavnosti, ki so se predhodno izvajale na podlagi Sklepa 2007/126/PNZ, Sklepa št. 1149/2007/ES in Sklepa št. 1150/2007/ES, bi morala ta uredba začeti veljati dan po njeni objavi – |
| --- | --- |

(36)

Da se zagotovi neprekinjeno financiranje dejavnosti, ki so se predhodno izvajale na podlagi Sklepa 2007/126/PNZ, Sklepa št. 1149/2007/ES in Sklepa št. 1150/2007/ES, bi morala ta uredba začeti veljati dan po njeni objavi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uvedba in trajanje Programa

1.   Ta uredba določa program za pravosodje (v nadaljnjem besedilu: Program).

2.   Program zajema obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020.

Člen 2

Evropska dodana vrednost

1.   Iz Programa se financirajo ukrepi z evropsko dodano vrednostjo, ki prispevajo k nadaljnjemu razvoju evropskega območja pravice. Komisija v ta namen poskrbi, da imajo rezultati vseh ukrepov, izbranih za financiranje, evropsko dodano vrednost.

2.   O evropski dodani vrednosti pri ukrepih, tudi tistih manjšega obsega in nacionalnih, se presoja po merilih, kot so prispevek k doslednemu in skladnemu izvajanju zakonodaje Unije ter k ozaveščenosti širše javnosti o pravicah iz te zakonodaje, možnost, da bodo pripomogli k poglobitvi medsebojnega zaupanja med državami članicami in izboljšanju čezmejnega sodelovanja, njihov transnacionalni vpliv, njihov prispevek k oblikovanju in razširjanju najboljših praks ali možnost, da bodo pripomogli k oblikovanju praktičnih orodij in rešitev za reševanje čezmejnih problemov oziroma problemov, ki zadevajo celotno Unijo.

Člen 3

Splošni cilj

Splošni cilj Programa je prispevati k nadaljnjemu razvoju evropskega območja pravice na podlagi vzajemnega priznavanja in zaupanja, zlasti s spodbujanjem pravosodnega sodelovanja v civilnih in kazenskih zadevah.

Člen 4

Posebni cilji

1.   Za uresničitev splošnega cilja iz člena 3 ima Program naslednje posebne cilje:

| (a) | omogočanje in podpiranje pravosodnega sodelovanja v civilnih in kazenskih zadevah; |
| --- | --- |

(a)

omogočanje in podpiranje pravosodnega sodelovanja v civilnih in kazenskih zadevah;

| (b) | podpiranje in spodbujanje usposabljanja v pravosodju, vključno z jezikovnim usposabljanjem glede pravne terminologije, z namenom razvoja skupne pravne in pravosodne kulture; |
| --- | --- |

(b)

podpiranje in spodbujanje usposabljanja v pravosodju, vključno z jezikovnim usposabljanjem glede pravne terminologije, z namenom razvoja skupne pravne in pravosodne kulture;

| (c) | olajšanje učinkovitega dostopa do sodnega varstva za vse, vključno s spodbujanjem in podpiranjem pravic žrtev kaznivih dejanj, ob spoštovanju pravic do obrambe; |
| --- | --- |

(c)

olajšanje učinkovitega dostopa do sodnega varstva za vse, vključno s spodbujanjem in podpiranjem pravic žrtev kaznivih dejanj, ob spoštovanju pravic do obrambe;

| (d) | podpiranje pobude na področju politike proti drogam, kar zadeva vidike pravosodnega sodelovanja in preprečevanja kriminala, ki so tesno povezani s splošnim ciljem Programa, kolikor niso zajeti v Instrumentu za finančno podporo policijskemu sodelovanju, preprečevanju kriminalitete in boju proti njej, ter krizno upravljanje, kot delu Sklada za notranjo varnost, ali v programu "Zdravje za rast". |
| --- | --- |

(d)

podpiranje pobude na področju politike proti drogam, kar zadeva vidike pravosodnega sodelovanja in preprečevanja kriminala, ki so tesno povezani s splošnim ciljem Programa, kolikor niso zajeti v Instrumentu za finančno podporo policijskemu sodelovanju, preprečevanju kriminalitete in boju proti njej, ter krizno upravljanje, kot delu Sklada za notranjo varnost, ali v programu "Zdravje za rast".

2.   Posebni cilji Programa se uresničujejo, zlasti s:

| (a) | krepitvijo ozaveščenosti javnosti ter poznavanja prava in politik Unije; |
| --- | --- |

(a)

krepitvijo ozaveščenosti javnosti ter poznavanja prava in politik Unije;

| (b) | boljšim poznavanjem prava Unije, vključno z materialnim in postopkovnim pravom, instrumentov pravosodnega sodelovanja in ustrezne sodne prakse Sodišča Evropske unije, ter primerjalnega prava, da bi zagotovili učinkovito pravosodno sodelovanje v civilnih in kazenskih zadevah; |
| --- | --- |

(b)

boljšim poznavanjem prava Unije, vključno z materialnim in postopkovnim pravom, instrumentov pravosodnega sodelovanja in ustrezne sodne prakse Sodišča Evropske unije, ter primerjalnega prava, da bi zagotovili učinkovito pravosodno sodelovanje v civilnih in kazenskih zadevah;

| (c) | podpiranjem učinkovitega, celostnega in doslednega izvajanja in uporabe instrumentov Unije v državah članicah ter njihovega spremljanja in vrednotenja; |
| --- | --- |

(c)

podpiranjem učinkovitega, celostnega in doslednega izvajanja in uporabe instrumentov Unije v državah članicah ter njihovega spremljanja in vrednotenja;

| (d) | spodbujanjem čezmejnega sodelovanja, izboljšanjem medsebojnega poznavanja ter razumevanja civilnega in kazenskega prava kot tudi pravnih in pravosodnih sistemov držav članic ter krepitvijo medsebojnega zaupanja; |
| --- | --- |

(d)

spodbujanjem čezmejnega sodelovanja, izboljšanjem medsebojnega poznavanja ter razumevanja civilnega in kazenskega prava kot tudi pravnih in pravosodnih sistemov držav članic ter krepitvijo medsebojnega zaupanja;

| (e) | boljšim poznavanjem in razumevanjem morebitnih ovir za nemoteno delovanje evropskega območja pravice; |
| --- | --- |

(e)

boljšim poznavanjem in razumevanjem morebitnih ovir za nemoteno delovanje evropskega območja pravice;

| (f) | izboljšanjem učinkovitosti pravosodnih sistemov in njihovega sodelovanja s pomočjo informacijske in komunikacijske tehnologije, vključno s čezmejno interoperabilnostjo sistemov in aplikacij. |
| --- | --- |

(f)

izboljšanjem učinkovitosti pravosodnih sistemov in njihovega sodelovanja s pomočjo informacijske in komunikacijske tehnologije, vključno s čezmejno interoperabilnostjo sistemov in aplikacij.

Člen 5

Vključevanje načel

V okviru Programa se pri izvajanju vseh njegovih ukrepov spodbujajo enakost moških in žensk in otrokove pravice, med drugim z otrokom prijaznim pravosodjem. Prav tako se spoštuje prepoved diskriminacije na podlagi katerega koli od razlogov iz člena 21 Listine v skladu s členom 51 Listine in v okvirih, določenih v navedenem členu.

Člen 6

Vrste ukrepov

1.   V okviru Programa se med drugim financirajo naslednje vrste ukrepov:

| (a) | analitične dejavnosti, kot sta zbiranje podatkov in statistik; razvijanje skupnih metodologij in po potrebi kazalnikov ali meril uspešnosti; študije, raziskave, analize in ankete; vrednotenje; priprava in objava navodil; poročil in učnega materiala ter delavnice, seminarji, srečanja strokovnjakov in konference; |
| --- | --- |

(a)

analitične dejavnosti, kot sta zbiranje podatkov in statistik; razvijanje skupnih metodologij in po potrebi kazalnikov ali meril uspešnosti; študije, raziskave, analize in ankete; vrednotenje; priprava in objava navodil; poročil in učnega materiala ter delavnice, seminarji, srečanja strokovnjakov in konference;

| (b) | dejavnosti usposabljanja, kot so izmenjave osebja, delavnice, seminarji, usposabljanje izvajalcev usposabljanj, vključno z jezikovnim usposabljanjem glede pravne terminologije, in razvoj orodij za spletno učenje oziroma drugih modulov izobraževanja za sodnike in sodno osebje; |
| --- | --- |

(b)

dejavnosti usposabljanja, kot so izmenjave osebja, delavnice, seminarji, usposabljanje izvajalcev usposabljanj, vključno z jezikovnim usposabljanjem glede pravne terminologije, in razvoj orodij za spletno učenje oziroma drugih modulov izobraževanja za sodnike in sodno osebje;

| (c) | vzajemno učenje, sodelovanje, dvig ozaveščenosti in dejavnosti razširjanja, kot so odkrivanje in izmenjava dobrih praks, inovativnih pristopov in izkušenj; organizacija medsebojnih pregledov in vzajemno učenje; organizacija konferenc, seminarjev, kampanj za obveščanje, vključno z institucionalnim komuniciranjem o političnih prednostnih nalogah Unije, če se nanašajo na cilje Programa; zbiranje in objava materialov zaradi razširjanja informacij o Programu in njegovih rezultatih; razvoj, delovanje in vzdrževanje sistemov in orodij s pomočjo informacijskih in komunikacijskih tehnologij, vključno z nadaljnjim razvojem portala evropskega e-pravosodja kot orodja za izboljšanje dostopa državljanov do sodnega varstva; |
| --- | --- |

(c)

vzajemno učenje, sodelovanje, dvig ozaveščenosti in dejavnosti razširjanja, kot so odkrivanje in izmenjava dobrih praks, inovativnih pristopov in izkušenj; organizacija medsebojnih pregledov in vzajemno učenje; organizacija konferenc, seminarjev, kampanj za obveščanje, vključno z institucionalnim komuniciranjem o političnih prednostnih nalogah Unije, če se nanašajo na cilje Programa; zbiranje in objava materialov zaradi razširjanja informacij o Programu in njegovih rezultatih; razvoj, delovanje in vzdrževanje sistemov in orodij s pomočjo informacijskih in komunikacijskih tehnologij, vključno z nadaljnjim razvojem portala evropskega e-pravosodja kot orodja za izboljšanje dostopa državljanov do sodnega varstva;

| (d) | podpora glavnim akterjem, katerih dejavnosti prispevajo k izvajanju ciljev Programa, kot so pomoč državam članicam pri izvajanju prava in politik Unije, podpora ključnim evropskim akterjem in omrežjem na evropski ravni, vključno z izobraževanjem v pravosodju, ter podpora za dejavnosti mrežnega povezovanja na evropski ravni med specializiranimi organi in subjekti, pa tudi nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi ter nevladnimi organizacijami. |
| --- | --- |

(d)

podpora glavnim akterjem, katerih dejavnosti prispevajo k izvajanju ciljev Programa, kot so pomoč državam članicam pri izvajanju prava in politik Unije, podpora ključnim evropskim akterjem in omrežjem na evropski ravni, vključno z izobraževanjem v pravosodju, ter podpora za dejavnosti mrežnega povezovanja na evropski ravni med specializiranimi organi in subjekti, pa tudi nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi ter nevladnimi organizacijami.

2.   Evropsko omrežje za izobraževanje pravosodnih organov prejme nepovratna sredstva za poslovanje za sofinanciranje odhodkov, povezanih z njenim stalnim delovnim programom.

Člen 7

Sodelovanje

1.   V Programu lahko sodelujejo vsi organi in subjekti, ki so bili zakonito ustanovljeni:

| (a) | v državah članicah; |
| --- | --- |

(a)

v državah članicah;

| (b) | v državah Evropskega združenja za prosto trgovino (Efta), ki so pogodbenice Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, v skladu z navedenim sporazumom; |
| --- | --- |

(b)

v državah Evropskega združenja za prosto trgovino (Efta), ki so pogodbenice Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, v skladu z navedenim sporazumom;

| (c) | v državah kandidatkah, potencialnih kandidatkah in državah, ki pristopajo k Uniji, v skladu s splošnimi načeli in splošnimi pogoji, določenimi za sodelovanje teh držav v programih Unije, vzpostavljenih v zadevnih okvirnih sporazumih in sklepih pridružitvenih svetov ali podobnih sporazumih. |
| --- | --- |

(c)

v državah kandidatkah, potencialnih kandidatkah in državah, ki pristopajo k Uniji, v skladu s splošnimi načeli in splošnimi pogoji, določenimi za sodelovanje teh držav v programih Unije, vzpostavljenih v zadevnih okvirnih sporazumih in sklepih pridružitvenih svetov ali podobnih sporazumih.

2.   Pridobitno usmerjeni organi in subjekti lahko sodelujejo v Programu le v povezavi z nepridobitnimi ali javnimi organizacijami.

3.   Organi in subjekti, zakonito ustanovljeni v tretjih državah, ki niso države, ki sodelujejo v Programu v skladu s točkama (b) in (c) odstavka 1, zlasti v državah, v katerih se izvaja evropska sosedska politika, se lahko na lastne stroške pridružijo ukrepom Programa, če to služi namenu teh ukrepov.

4.   Komisija lahko sodeluje z mednarodnimi organizacijami pod pogoji, določenimi v zadevnem letnem delovnem programu. V Programu lahko v skladu s finančno uredbo in zadevnim letnim delovnim programom sodelujejo tudi mednarodne organizacije, dejavne na področjih, zajetih v Programu.

Člen 8

Proračun

1.   Finančna sredstva za izvajanje Programa za obdobje 2014 do 2020 znašajo 377 604 000 EUR.

2.   Dodelitev finančnih sredstev iz Programa lahko krije tudi stroške v zvezi s pripravljalnimi, spremljevalnimi, nadzornimi, revizijskimi dejavnostmi in dejavnostmi vrednotenja, ki so nujne za upravljanje Programa in oceno uresničevanja njegovih ciljev. Finančna sredstva se lahko dodelijo za kritje stroškov v zvezi s potrebnimi študijami, srečanji strokovnjakov, obveščanjem in komuniciranjem, vključno z institucionalnim sporočanjem prednostnih političnih nalog Unije, kolikor se nanašajo na splošne cilje te uredbe, ter za stroške, povezane z omrežji informacijske tehnologije, osredotočenimi na obdelavo in izmenjavo informacij, ter drugo tehnično in upravno pomočjo, potrebno v povezavi z upravljanjem Programa s strani Komisije.

3.   Letne odobritve odobrita Evropski parlament in Svet v okviru omejitev iz večletnega finančnega okvira, vzpostavljenega z Uredbo Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 (17).

4.   V okviru finančnih sredstev za Program se zneski dodelijo za vsak posebni cilj v skladu z odstotnimi deleži, ki so določeni v Prilogi.

5.   Komisija ne odstopa od dodeljenega odstotnega deleža finančnih sredstev, določenih v Prilogi, za več kot 5 odstotnih točk za vsak posebni cilj. Če bi se prekoračitev te omejitve izkazala za nujno, se na Komisijo prenese pooblastilo, da sprejme delegirane akte v skladu s členom 9, s katerimi spremeni vsako število iz Priloge za več kot 5 in do 10 odstotnih točk.

Člen 9

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 8(5) se prenese na Komisijo za čas trajanja Programa.

3.   Pooblastilo iz člena 8(5) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati začne dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 8(5), začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament in Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 10

Izvedbeni ukrepi

1.   Komisija izvaja Program v skladu s finančno uredbo.

2.   Komisija za izvajanje Programa sprejme letne delovne programe v obliki izvedbenih aktov. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 11(2).

3.   Z vsakim letnim delovnim programom se uresničujejo cilji Programa tako, da določijo naslednje:

| (a) | ukrepe, ki jih je treba sprejeti, v skladu s splošnimi in posebnimi cilji iz člena 3 oziroma člena 4(1), vključno z okvirno dodelitvijo finančnih virov; |
| --- | --- |

(a)

ukrepe, ki jih je treba sprejeti, v skladu s splošnimi in posebnimi cilji iz člena 3 oziroma člena 4(1), vključno z okvirno dodelitvijo finančnih virov;

| (b) | bistvena merila za upravičenost, izbor in dodelitev, ki se uporabljajo za izbor predlogov, ki bodo prejeli finančne prispevke, v skladu s členom 84 finančne uredbe in členom 94 njenih pravil uporabe; |
| --- | --- |

(b)

bistvena merila za upravičenost, izbor in dodelitev, ki se uporabljajo za izbor predlogov, ki bodo prejeli finančne prispevke, v skladu s členom 84 finančne uredbe in členom 94 njenih pravil uporabe;

| (c) | najmanjši odstotni delež letnih odhodkov, ki se namenijo za nepovratna sredstva. |
| --- | --- |

(c)

najmanjši odstotni delež letnih odhodkov, ki se namenijo za nepovratna sredstva.

4.   Zagotovi se ustrezna in pravična razdelitev finančne podpore med različna področja, ki jih zajema ta uredba. Komisija pri odločanju o dodelitvi sredstev za ta področja v letnih delovnih programih upošteva potrebo po ohranjanju zadostnega obsega financiranja na področju civilnega in kazenskega pravosodja ter izobraževanja in pobud v pravosodju na področju politike proti drogam v okviru področja uporabe Programa.

5.   Razpisi za zbiranje predlogov se objavijo enkrat letno.

6.   Da bi olajšali dejavnosti sodnega izobraževanja, se pri zagotavljanju ustreznega financiranja v skladu s finančno uredbo upoštevajo stroški, ki so povezani z udeležbo sodnikov in sodnega osebja v teh dejavnostih in ki jih imajo organi držav članic.

Člen 11

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 12

Dopolnjevanje

1.   Komisija v sodelovanju z državami članicami zagotovi celostno usklajenost, dopolnjevanje in sinergije z drugimi instrumenti Unije, med drugim vključno s programom za pravice, enakost in državljanstvo, Instrumentom za finančno podporo policijskemu sodelovanju, preprečevanju kriminalitete in boju proti njej, ter krizno upravljanje, kot delom Sklada za notranjo varnost, programom "Zdravje za rast", programom "Erasmus+", okvirnim programom Obzorje 2020 in Instrumentom za predpristopno pomoč (IPA II).

2.   Komisija prav tako skrbi za celostno usklajenost, dopolnjevanje in sinergije z delom teles, uradov in agencij Unije, ki delujejo na področjih, ki jih zadevajo cilji Programa, kot sta Eurojust, ustanovljen s Sklepom Sveta 2002/187/PNZ (18), in Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami (EMCDDA), ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1920/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (19).

3.   Program si lahko deli vire z drugimi instrumenti Unije, zlasti s programom za pravice, enakost in državljanstvo, za izvajanje ukrepov, ki izpolnjujejo cilje obeh programov. Za ukrep, za katerega so bila sredstva dodeljena iz Programa, se lahko sredstva dodelijo tudi iz programa za pravice, enakost in državljanstvo, pod pogojem, da niso namenjena za kritje istih stroškovnih postavk.

Člen 13

Zaščita finančnih interesov Unije

1.   Komisija sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev, da se ob izvajanju ukrepov, financiranih na podlagi Programa, zaščitijo finančni interesi Unije z uporabo preventivnih ukrepov proti goljufijam, korupciji in kakršnim koli drugim nezakonitim dejavnostim, in sicer z izvajanjem učinkovitih pregledov in, kadar se ugotovijo nepravilnosti, izterjavo neupravičeno plačanih zneskov ter po potrebi z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi upravnimi in finančnimi kaznimi.

2.   Komisija ali njeni predstavniki in Računsko sodišče so pooblaščeni za izvajanje revizij tako na podlagi dokumentov kot na kraju samem pri vseh upravičencih do nepovratnih sredstev, izvajalcih in podizvajalcih, ki so prejeli sredstva Unije na podlagi Programa.

3.   Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) lahko izvede preglede, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, v skladu z določbami in postopki iz Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (20) in iz Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (21), da se ugotovi, ali je bila storjena goljufija, korupcija ali katera koli druga nezakonita dejavnost, ki vpliva na finančne interese Unije v povezavi s sporazumom ali sklepom o dodelitvi nepovratnih sredstev ali pogodbo, financirano iz Programa.

4.   Brez poseganja v odstavke 1, 2 in 3 sporazumi o sodelovanju s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, sporazumi in sklepi o dodelitvi nepovratnih sredstev in pogodbe, ki izhajajo iz izvajanja Programa, vsebujejo določbe, ki Komisijo, Računsko sodišče in OLAF izrecno pooblaščajo za izvajanje revizij in preiskav iz navedenih odstavkov v skladu z njihovimi pristojnostmi.

Člen 14

Spremljanje in vrednotenje

1.   Komisija letno spremlja Program in tako sledi izvajanju v njem določenih ukrepov in uresničevanju posebnih ciljev, določenih v členu 4. S spremljanjem se zagotovi tudi ocena, kako so bila z ukrepi Programa obravnavana vprašanja enakosti spolov in nediskriminacije.

2.   Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži:

| (a) | letno poročilo o spremljanju, ki temelji na kazalnikih, določenih v členu 15(2) in o uporabi razpoložljivih sredstev; |
| --- | --- |

(a)

letno poročilo o spremljanju, ki temelji na kazalnikih, določenih v členu 15(2) in o uporabi razpoložljivih sredstev;

| (b) | poročilo o vmesnem vrednotenju najpozneje do 30. junija 2018; |
| --- | --- |

(b)

poročilo o vmesnem vrednotenju najpozneje do 30. junija 2018;

| (c) | poročilo o naknadnem vrednotenju do 31. decembra 2021. |
| --- | --- |

(c)

poročilo o naknadnem vrednotenju do 31. decembra 2021.

3.   V poročilu o vmesnem vrednotenju se oceni uresničevanje ciljev Programa, učinkovitost porabe virov in evropska dodana vrednost Programa, da bi ugotovili, ali bi bilo treba financiranje na področjih, ki jih zajema Program, po letu 2020 nadaljevati, spremeniti ali prekiniti. To vmesno ocenjevanje se nanaša tudi na kakršne koli poenostavitve Programa, njegovo notranjo in zunanjo skladnost ter nadaljnjo ustreznost vseh ciljev in ukrepov. Pri njem se upoštevajo rezultati naknadnih vrednotenj prejšnjih programov iz obdobja 2007–2013, ki so bili vzpostavljeni s sklepi iz člena 16.

4.   V poročilu o naknadnem vrednotenju se oceni dolgoročni vpliv Programa in trajnost učinkov Programa, da se upoštevajo pri odločanju o naslednjem programu.

5.   V okviru vrednotenj se oceni tudi, kako so bila pri ukrepih iz Programa upoštevana vprašanja enakosti spolov in nediskriminacije.

Člen 15

Kazalniki

1.   V skladu s členom 14 se kot podlaga za spremljanje in ocenjevanje obsega uspešnosti pri doseganju vsakega od posebnih ciljev Programa, določenih v členu 4, z ukrepi iz člena 6 uporabijo kazalniki, določeni v odstavku 2 tega člena. Merijo se glede na predhodno določeno izhodišče, ki izraža razmere pred izvajanjem. Kadar je primerno, se kazalniki med drugim razčlenijo po spolu, starosti in invalidnosti.

2.   Kazalniki iz odstavka 1 med drugim vključujejo naslednje:

| (a) | število in odstotni delež oseb v ciljni skupini, ki so jih dosegle dejavnosti za ozaveščanje, financirane iz Programa; |
| --- | --- |

(a)

število in odstotni delež oseb v ciljni skupini, ki so jih dosegle dejavnosti za ozaveščanje, financirane iz Programa;

| (b) | število in odstotni delež sodnikov in sodnega osebja v ciljni skupini, ki so se udeležili usposabljanja, izmenjave osebja, študijskih obiskov, delavnic in seminarjev, financiranih iz Programa; |
| --- | --- |

(b)

število in odstotni delež sodnikov in sodnega osebja v ciljni skupini, ki so se udeležili usposabljanja, izmenjave osebja, študijskih obiskov, delavnic in seminarjev, financiranih iz Programa;

| (c) | izboljšanje ravni poznavanja prava in politik Unije v skupinah, ki sodelujejo v dejavnostih, financiranih iz Programa, v primerjavi s celotno ciljno skupino; |
| --- | --- |

(c)

izboljšanje ravni poznavanja prava in politik Unije v skupinah, ki sodelujejo v dejavnostih, financiranih iz Programa, v primerjavi s celotno ciljno skupino;

| (d) | število primerov, dejavnosti in rezultatov čezmejnega sodelovanja, vključno z uporabo orodij informacijske tehnologije in postopkov na ravni Unije; |
| --- | --- |

(d)

število primerov, dejavnosti in rezultatov čezmejnega sodelovanja, vključno z uporabo orodij informacijske tehnologije in postopkov na ravni Unije;

| (e) | oceno dejavnosti, v katerih so sodelovali, in njihove (predvidene) trajnosti s strani sodelujočih; |
| --- | --- |

(e)

oceno dejavnosti, v katerih so sodelovali, in njihove (predvidene) trajnosti s strani sodelujočih;

| (f) | geografsko pokritost z dejavnostmi, ki se financirajo iz Programa. |
| --- | --- |

(f)

geografsko pokritost z dejavnostmi, ki se financirajo iz Programa.

3.   Poleg kazalnikov, določenih v odstavku 2 se v poročilu o vmesnem in naknadnem vrednotenju Programa med drugim ocenijo tudi:

| (a) | zaznani vpliv Programa na dostop do sodnega varstva na podlagi kakovostnih in količinskih podatkov, zbranih na evropski ravni; |
| --- | --- |

(a)

zaznani vpliv Programa na dostop do sodnega varstva na podlagi kakovostnih in količinskih podatkov, zbranih na evropski ravni;

| (b) | število in kakovost instrumentov in orodij, razvitih v okviru dejavnosti, ki se financirajo iz Programa; |
| --- | --- |

(b)

število in kakovost instrumentov in orodij, razvitih v okviru dejavnosti, ki se financirajo iz Programa;

| (c) | evropska dodana vrednost Programa, vključno z vrednotenjem dejavnosti iz Programa, v primerjavi s podobnimi pobudami, ki so bile oblikovane na nacionalni ali evropski ravni in niso bile financirane s sredstvi Unije, ter (pričakovani) rezultati in prednosti in/ali slabosti financiranja s sredstvi Unije v primerjavi s financiranjem teh vrst zadevnih dejavnosti na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

(c)

evropska dodana vrednost Programa, vključno z vrednotenjem dejavnosti iz Programa, v primerjavi s podobnimi pobudami, ki so bile oblikovane na nacionalni ali evropski ravni in niso bile financirane s sredstvi Unije, ter (pričakovani) rezultati in prednosti in/ali slabosti financiranja s sredstvi Unije v primerjavi s financiranjem teh vrst zadevnih dejavnosti na nacionalni ravni;

| (d) | obseg financiranja v primerjavi z doseženimi rezultati (učinkovitost); |
| --- | --- |

(d)

obseg financiranja v primerjavi z doseženimi rezultati (učinkovitost);

| (e) | morebitne upravne, organizacijske in/ali strukturne ovire za nemoteno, uspešnejše in učinkovitejše izvajanje Programa (možnosti za poenostavitve). |
| --- | --- |

(e)

morebitne upravne, organizacijske in/ali strukturne ovire za nemoteno, uspešnejše in učinkovitejše izvajanje Programa (možnosti za poenostavitve).

Člen 16

Prehodni ukrepi

Ukrepe, ki so se začeli izvajati na podlagi Sklepa 2007/126/PNZ, Sklepa 1149/2007/ES ali Sklepa 1150/2007/ES, do njihovega zaključka še naprej urejajo določbe navedenih sklepov. V zvezi z navedenimi ukrepi se sklicevanje na odbore, določene v členu 9 Sklepa 2007/126/PNZ, členih 10 in 11 Sklepa 1149/2007/ES in v členu 10 Sklepa 1150/2007/ES, razlaga kot sklicevanje na odbor, določen v členu 11(1) te uredbe.

Člen 17

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbama.

V Bruslju, 17. decembra 2013

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednik

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  UL C 299, 4.10.2012, str. 103.

1

(2)  UL C 277, 13.9.2012, str. 43.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2013 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 16. decembra 2013.

3

(4)  UL C 115, 4.5.2010, str. 1.

4

(5)  UL C 299, 22.11.2008, str. 1.

5

(6)  Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1).

6

(7)  UL C 402, 29.12.2012, str. 1.

7

(8)  Sklep št. 1150/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. septembra 2007 o vzpostavitvi posebnega programa "Preprečevanje uporabe drog in obveščanje" za obdobje 2007–2013 v okviru splošnega programa "Temeljne pravice in pravosodje" (UL L 257, 3.10.2007, str. 23).

8

(9)  Sklep Sveta 2007/126/PNZ z dne 12. februarja 2007 o uvedbi posebnega programa „Kazensko pravosodje“ kot dela splošnega programa Temeljne pravice in pravosodje za obdobje 2007–2013 (UL L 58, 24.2.2007, str. 13).

9

(10)  Sklep št. 1149/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. septembra 2007 o vzpostavitvi posebnega programa „Civilno pravosodje“ za obdobje 2007–2013 v okviru splošnega programa „Temeljne pravice in pravosodje“ (UL L 257, 3.10.2007, str. 16).

10

(11)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

11

(12)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

12

(13)  Uredba (EU) št. 1381/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o uvedbi programa za pravice, enakost in državljanstvo za obdobje 2014–2020 (glej stran 62 tega Uradnega lista).

13

(14)  Uredba (EU) št. 1288/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o uvedbi programa "Erasmus+": program Unije za izobraževanje, usposabljanje, mladino in šport ter o razveljavitvi sklepov št. 1719/2006/ES, št. 1720/2006/ES in št. 1298/2008/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 50).

14

(15)  Uredba (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) - Obzorje 2020 in razveljavitvi Sklepa št. 1982/2006/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 104).

15

(16)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1268/2012 z dne 29. oktobra 2012 o pravilih uporabe Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (UL L 362, 31.12.2012, str. 1).

16

(17)  Uredba Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (UL L 347, 20.12.2013, str. 884).

17

(18)  Sklep Sveta 2002/187/PNZ z dne 28. februarja 2002 o ustanovitvi Eurojusta za okrepitev boja proti težjim oblikam kriminala (UL L 63, 6.3.2002, str. 1).

18

(19)  Uredba (ES) št. 1920/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o Evropskem centru za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami (UL L 376, 27.12.2006, str. 1).

19

(20)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. Septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

20

(21)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

21

---

PRILOGA

DODELITEV SREDSTEV

V okviru finančnih sredstev za Program se za vsak posebni cilj, določen v členu 4(1), namenijo naslednji zneski:

| | Posebni cilji | Delež finančnih sredstev (v %) |
| --- | --- | --- |
| (a) | za olajšanje in podpiranje pravosodnega sodelovanja v civilnih in kazenskih zadevah | 30 % |
| (b) | za podpiranje in spodbujanje usposabljanja v pravosodju, vključno z jezikovnim usposabljanjem glede pravne terminologije, z namenom razvoja skupne pravne in pravosodne kulture | 35 % |
| (c) | za olajšanje učinkovitega dostopa do sodnega varstva za vse, vključno s spodbujanjem in podpiranjem pravic žrtev kaznivih dejanj, ob spoštovanju pravic do obrambe | 30 % |
| (d) | za podpiranje pobud na področju politike proti drogam, kar zadeva vidike pravosodnega sodelovanja in preprečevanja kriminala, ki so tesno povezani s splošnim ciljem Programa, kolikor niso zajeti v Instrumentu za finančno podporo policijskemu sodelovanju, preprečevanju kriminalitete in boju proti njej, ter krizno upravljanje, kot delu Skladu za notranjo varnost ali programu "Zdravje za rast" | 5 %. |

Posebni cilji

Delež finančnih sredstev (v %)

(a)

za olajšanje in podpiranje pravosodnega sodelovanja v civilnih in kazenskih zadevah

30 %

(b)

za podpiranje in spodbujanje usposabljanja v pravosodju, vključno z jezikovnim usposabljanjem glede pravne terminologije, z namenom razvoja skupne pravne in pravosodne kulture

35 %

(c)

za olajšanje učinkovitega dostopa do sodnega varstva za vse, vključno s spodbujanjem in podpiranjem pravic žrtev kaznivih dejanj, ob spoštovanju pravic do obrambe

30 %

(d)

za podpiranje pobud na področju politike proti drogam, kar zadeva vidike pravosodnega sodelovanja in preprečevanja kriminala, ki so tesno povezani s splošnim ciljem Programa, kolikor niso zajeti v Instrumentu za finančno podporo policijskemu sodelovanju, preprečevanju kriminalitete in boju proti njej, ter krizno upravljanje, kot delu Skladu za notranjo varnost ali programu "Zdravje za rast"

5 %.

---

| 28.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 354/84 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 354/84

---

UREDBA (EU) št. 1383/2013 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 17. decembra 2013

o spremembi Uredbe (EU) št. 99/2013 o evropskem statističnem programu za obdobje 2013–2017

(Besedilo velja za EGP in Švico)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 338(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) št. 99/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2) določa okvir ter cilje in rezultate za pripravo, razvoj in izkazovanje evropske statistike za obdobje 2013–2017. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) št. 99/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2) določa okvir ter cilje in rezultate za pripravo, razvoj in izkazovanje evropske statistike za obdobje 2013–2017.

| (2) | V Uredbi (EU) št. 99/2013 so določena le finančna sredstva za leto 2013, ki so zajeta v programskem obdobju 2007–2013, Komisija pa je pozvana, naj najpozneje tri mesece po sprejetju večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži zakonodajni predlog o dodelitvi finančnih sredstev za obdobje 2014–2017. |
| --- | --- |

(2)

V Uredbi (EU) št. 99/2013 so določena le finančna sredstva za leto 2013, ki so zajeta v programskem obdobju 2007–2013, Komisija pa je pozvana, naj najpozneje tri mesece po sprejetju večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži zakonodajni predlog o dodelitvi finančnih sredstev za obdobje 2014–2017.

| (3) | Uredba Sveta (EU) št. 1311/2013 (3) je bila sprejeta 2. decembra 2013 |
| --- | --- |

(3)

Uredba Sveta (EU) št. 1311/2013 (3) je bila sprejeta 2. decembra 2013

| (4) | Uredbo (EU) št. 99/2013 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Uredbo (EU) št. 99/2013 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Da bi se zagotovila učinkovitosti ukrepov, določenih v tej uredbi, bi ta morala začeti veljati dan po objavi – |
| --- | --- |

(5)

Da bi se zagotovila učinkovitosti ukrepov, določenih v tej uredbi, bi ta morala začeti veljati dan po objavi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V Uredbi (EU) št. 99/2013 se člen 7 nadomesti z naslednjim:

„Člen 7

Financiranje

1.   Finančna sredstva Unije za izvajanje programa za leto 2013 znašajo 57,3 milijona EUR, zajetih v rogramskem obdobju 2007–2013. Finančna sredstva Unije za izvajanje programa za obdobje 2014–2017 znašajo 234,8 milijona EUR, zajetih v programskem obdobju 2014–2020.

2.   Komisija izvaja finančno pomoč Unije v skladu s finančno uredbo.

3.   Komisija sprejme sklep o letnih proračunskih sredstvih v skladu s pristojnostmi Evropskega parlametna in Sveta.“.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. decembra 2013

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednik

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2013 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 16. decembra 2013.

1

(2)  Uredba (EU) št. 99/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2013 o evropskem statističnem programu za obdobje 2013–2017 (UL L 39, 9.2.2013, str. 12).

2

(3)  Uredba Sveta (EU) št. 1311/2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (UL L 347, 20.12.2013, str. 884).

3

---

| 28.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 354/85 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 354/85

---

UREDBA (EU) št. 1384/2013 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 17. decembra 2013

o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 55/2008 o uvedbi avtonomnih trgovinskih preferencialov za Republiko Moldavijo

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 207(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Uredbo Sveta (ES) št. 55/2008 (2) je bila uvedena posebna shema avtonomnih trgovinskih preferencialov za Republiko Moldavijo (v nadaljnjem besedilu: Moldavija). Shema ponuja prost dostop do trgov Unije za vse izdelke s poreklom iz Moldavije, razen za nekatere kmetijske proizvode iz Priloge I k navedeni uredbi, za katere so bile določene omejene koncesije v obliki oprostitev plačila carin v mejah tarifnih kvot ali v obliki znižanja carine. |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo Sveta (ES) št. 55/2008 (2) je bila uvedena posebna shema avtonomnih trgovinskih preferencialov za Republiko Moldavijo (v nadaljnjem besedilu: Moldavija). Shema ponuja prost dostop do trgov Unije za vse izdelke s poreklom iz Moldavije, razen za nekatere kmetijske proizvode iz Priloge I k navedeni uredbi, za katere so bile določene omejene koncesije v obliki oprostitev plačila carin v mejah tarifnih kvot ali v obliki znižanja carine.

| (2) | Moldavija je v okviru evropske sosedske politike (ESP), akcijskega načrta ESP med EU in Moldavijo ter vzhodnega partnerstva sprejela ambiciozen načrt za politično združevanje in nadaljnje gospodarsko povezovanje z Unijo. Moldavija je tudi že močno napredovala pri približevanju pravne ureditve, ki vodi do konvergence s pravom in standardi Unije. |
| --- | --- |

(2)

Moldavija je v okviru evropske sosedske politike (ESP), akcijskega načrta ESP med EU in Moldavijo ter vzhodnega partnerstva sprejela ambiciozen načrt za politično združevanje in nadaljnje gospodarsko povezovanje z Unijo. Moldavija je tudi že močno napredovala pri približevanju pravne ureditve, ki vodi do konvergence s pravom in standardi Unije.

| (3) | Pogajanja med Unijo in Moldavijo o novem pridružitvenem sporazumu, vključno z oblikovanjem poglobljenega in celovitega območja proste trgovine, so se začela januarja 2010 in zaključila julija 2013. Navedeni sporazum določa popolno liberalizacijo dvostranske trgovine z vinom. |
| --- | --- |

(3)

Pogajanja med Unijo in Moldavijo o novem pridružitvenem sporazumu, vključno z oblikovanjem poglobljenega in celovitega območja proste trgovine, so se začela januarja 2010 in zaključila julija 2013. Navedeni sporazum določa popolno liberalizacijo dvostranske trgovine z vinom.

| (4) | Za podporo prizadevanj Moldavije v skladu z ESP in vzhodnim partnerstvom ter za zagotovitev privlačnega in zanesljivega trga za njen izvoz vina bi bilo treba uvoz iz Moldavije v Unijo brez odlašanja liberalizirati. |
| --- | --- |

(4)

Za podporo prizadevanj Moldavije v skladu z ESP in vzhodnim partnerstvom ter za zagotovitev privlačnega in zanesljivega trga za njen izvoz vina bi bilo treba uvoz iz Moldavije v Unijo brez odlašanja liberalizirati.

| (5) | Za zagotavljanje nadaljevanja trgovinskih tokov iz Moldavije in pravne varnosti za gospodarske subjekte se morajo avtonomni trgovinski preferenciali neprekinjeno uporabljati do datuma prenehanja njihove veljavnosti iz Uredbe (ES) št. 55/2008. |
| --- | --- |

(5)

Za zagotavljanje nadaljevanja trgovinskih tokov iz Moldavije in pravne varnosti za gospodarske subjekte se morajo avtonomni trgovinski preferenciali neprekinjeno uporabljati do datuma prenehanja njihove veljavnosti iz Uredbe (ES) št. 55/2008.

| (6) | Uredbo (ES) št. 55/2008 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(6)

Uredbo (ES) št. 55/2008 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 55/2008 se spremeni:

| (1) | v členu 16 se črtajo tretji, četrti in peti odstavek; |
| --- | --- |

(1)

v členu 16 se črtajo tretji, četrti in peti odstavek;

| (2) | v tabeli v točki 1 Priloge I se črta zadnja vrstica, ki zadeva zaporedno številko 09.0514 „Vino iz svežega grozdja, razen penečih vin“. |
| --- | --- |

(2)

v tabeli v točki 1 Priloge I se črta zadnja vrstica, ki zadeva zaporedno številko 09.0514 „Vino iz svežega grozdja, razen penečih vin“.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2014.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. decembra 2013

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednik

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 10. decembra 2013 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 16. decembra 2013.

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 55/2008 z dne 21. januarja 2008 o uvedbi avtonomnih trgovinskih preferencialov za Republiko Moldavijo ter o spremembi Uredbe (ES) št. 980/2005 in Sklepa Komisije 2005/924/ES (UL L 20, 24.1.2008, str. 1).

2

---

| 28.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 354/86 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 354/86

---

UREDBA SVETA (EU) št. 1385/2013

z dne 17. decembra 2013

o spremembi uredb Sveta (ES) št. 850/98 in (ES) št. 1224/2009 ter uredb (ES) št. 1069/2009, (EU) št. 1379/2013 in (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta, zaradi spremembe položaja Mayotta v razmerju do Evropske unije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 349 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu s posebnim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski Svet je s Sklepom Evropskega sveta 2012/419/EU (3) spremenil položaj Mayotta v razmerju do Unije z učinkom od 1. januarja 2014. Mayotte od tega dne ne bo več čezmorska država ali ozemlje in bo postal najbolj oddaljena regija Unije v smislu člena 349 in člena 355(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Na podlagi te spremembe pravnega položaja Mayotta se od 1. januarja 2014 za Mayotte uporablja pravo Unije. Zaradi posebnih strukturno pogojenih socialnih in gospodarskih razmer na Mayottu, ki jih še otežujejo dejavniki, kot so oddaljenost, otoška lega, majhnost, težavna topografija in podnebje, je primerno določiti določene posebne ukrepe na več področjih. |
| --- | --- |

(1)

Evropski Svet je s Sklepom Evropskega sveta 2012/419/EU (3) spremenil položaj Mayotta v razmerju do Unije z učinkom od 1. januarja 2014. Mayotte od tega dne ne bo več čezmorska država ali ozemlje in bo postal najbolj oddaljena regija Unije v smislu člena 349 in člena 355(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Na podlagi te spremembe pravnega položaja Mayotta se od 1. januarja 2014 za Mayotte uporablja pravo Unije. Zaradi posebnih strukturno pogojenih socialnih in gospodarskih razmer na Mayottu, ki jih še otežujejo dejavniki, kot so oddaljenost, otoška lega, majhnost, težavna topografija in podnebje, je primerno določiti določene posebne ukrepe na več področjih.

| (2) | Na področju ribištva in zdravja živali bi bilo treba spremeniti naslednje uredbe. |
| --- | --- |

(2)

Na področju ribištva in zdravja živali bi bilo treba spremeniti naslednje uredbe.

| (3) | Kar zadeva Uredbo Sveta (ES) št. 850/98 (4), bi bilo treba vode okoli Mayotta kot nove najbolj oddaljene regije vključiti v področje uporabe te uredbe in prepovedati uporabo zapornih plavaric pri lovu na jate tunov ali tunom podobnih rib na območju znotraj 24 milj od temeljnih črt otoka, da bi ohranili jate velikih rib selivk v bližini otoka Mayotte. |
| --- | --- |

(3)

Kar zadeva Uredbo Sveta (ES) št. 850/98 (4), bi bilo treba vode okoli Mayotta kot nove najbolj oddaljene regije vključiti v področje uporabe te uredbe in prepovedati uporabo zapornih plavaric pri lovu na jate tunov ali tunom podobnih rib na območju znotraj 24 milj od temeljnih črt otoka, da bi ohranili jate velikih rib selivk v bližini otoka Mayotte.

| (4) | Kar zadeva Uredbo (EU) št. 1379/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5), bi uporaba pravil o označevanju ribiških proizvodov zaradi zelo razdrobljenih in slabo razvitih sistemov trženja na Mayottu trgovcem na drobno povzročila breme, nesorazmerno glede na informacije, ki bi bile posredovane potrošniku. Zato je primerno, da se določi začasno odstopanje od pravil o označevanju ribiških proizvodov, namenjenih prodaji na drobno končnemu potrošniku na Mayottu. |
| --- | --- |

(4)

Kar zadeva Uredbo (EU) št. 1379/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5), bi uporaba pravil o označevanju ribiških proizvodov zaradi zelo razdrobljenih in slabo razvitih sistemov trženja na Mayottu trgovcem na drobno povzročila breme, nesorazmerno glede na informacije, ki bi bile posredovane potrošniku. Zato je primerno, da se določi začasno odstopanje od pravil o označevanju ribiških proizvodov, namenjenih prodaji na drobno končnemu potrošniku na Mayottu.

| (5) | Kar zadeva Uredbo (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (6), bi bilo treba uvesti posebne ukrepe glede ribolovne zmogljivosti in registra flote. |
| --- | --- |

(5)

Kar zadeva Uredbo (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (6), bi bilo treba uvesti posebne ukrepe glede ribolovne zmogljivosti in registra flote.

| (6) | Velik del flote, ki pluje pod francosko zastavo in opravlja dejavnost v francoskem departmaju Mayotte, sestavljajo plovila, ki so krajša od 10 metrov, so razpršena okrog otoka, nimajo opredeljenega posebnega mesta iztovarjanja in jih je še treba identificirati, izmeriti in opremiti z minimalno varnostno opremo, da bi se lahko vključila v register ribolovne flote Unije. Posledično Francija ne bo mogla dopolniti tega registra do 31. decembra 2021. Francija bi kljub temu morala voditi začasni register flote, ki bi zagotavljal minimalno identifikacijo plovil tega segmenta, da bi se preprečilo širjenje neprijavljenih ribiških plovil. |
| --- | --- |

(6)

Velik del flote, ki pluje pod francosko zastavo in opravlja dejavnost v francoskem departmaju Mayotte, sestavljajo plovila, ki so krajša od 10 metrov, so razpršena okrog otoka, nimajo opredeljenega posebnega mesta iztovarjanja in jih je še treba identificirati, izmeriti in opremiti z minimalno varnostno opremo, da bi se lahko vključila v register ribolovne flote Unije. Posledično Francija ne bo mogla dopolniti tega registra do 31. decembra 2021. Francija bi kljub temu morala voditi začasni register flote, ki bi zagotavljal minimalno identifikacijo plovil tega segmenta, da bi se preprečilo širjenje neprijavljenih ribiških plovil.

| (7) | Glede na dejstvo, da je Francija Komisiji za tune v Indijskem oceanu (IOTC) predložila razvojni načrt, ki opisuje okvirno velikost flote na Mayottu in pričakovan razvoj slabo razvite flote plovil z mehaničnim parangalom dolžine krajše od 23 metrov in zapornih plavaric na Mayottu, ki je njena nova najbolj oddaljena regija, in kateremu nobena od pogodbenic IOTC, vključno z Unijo, ni ugovarjala, je primerno upoštevati referenčne ravni iz navedenega načrta kot zgornje vrednosti za zmogljivost flote mehaničnih parangalk dolžine krajše od 23 metrov in zapornih plavaric, registrirane v pristaniščih Mayotta. Z odstopanjem od splošno veljavnih pravil Unije bi bilo treba zaradi trenutnih posebnih socialnih in gospodarskih razmer na Mayottu zagotoviti dovolj časa, da lahko Francija poveča zmogljivosti slabo razvitega segmenta svoje flote manjših plovil do leta 2025. |
| --- | --- |

(7)

Glede na dejstvo, da je Francija Komisiji za tune v Indijskem oceanu (IOTC) predložila razvojni načrt, ki opisuje okvirno velikost flote na Mayottu in pričakovan razvoj slabo razvite flote plovil z mehaničnim parangalom dolžine krajše od 23 metrov in zapornih plavaric na Mayottu, ki je njena nova najbolj oddaljena regija, in kateremu nobena od pogodbenic IOTC, vključno z Unijo, ni ugovarjala, je primerno upoštevati referenčne ravni iz navedenega načrta kot zgornje vrednosti za zmogljivost flote mehaničnih parangalk dolžine krajše od 23 metrov in zapornih plavaric, registrirane v pristaniščih Mayotta. Z odstopanjem od splošno veljavnih pravil Unije bi bilo treba zaradi trenutnih posebnih socialnih in gospodarskih razmer na Mayottu zagotoviti dovolj časa, da lahko Francija poveča zmogljivosti slabo razvitega segmenta svoje flote manjših plovil do leta 2025.

| (8) | V zvezi z Uredbo (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (7), bi bilo treba opozoriti, da Mayotte nima industrijskih zmogljivosti za predelavo živalskih stranskih proizvodov. Zato je primerno, da se Franciji odobri petletno obdobje za vzpostavitev infrastrukture, potrebne za identifikacijo, prevoz, obdelavo in odstranjevanje živalskih stranskih proizvodov na Mayottu ter ravnanje z njimi v skladu z Uredbo (ES) št. 1069/2009. |
| --- | --- |

(8)

V zvezi z Uredbo (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (7), bi bilo treba opozoriti, da Mayotte nima industrijskih zmogljivosti za predelavo živalskih stranskih proizvodov. Zato je primerno, da se Franciji odobri petletno obdobje za vzpostavitev infrastrukture, potrebne za identifikacijo, prevoz, obdelavo in odstranjevanje živalskih stranskih proizvodov na Mayottu ter ravnanje z njimi v skladu z Uredbo (ES) št. 1069/2009.

| (9) | Kar zadeva Uredbo Sveta (ES) št. 1224/2009 (8), se zdi, da Francija ne bo zmogla izpolniti vseh obveznosti nadzora Unije za segment flote „Mayotte: pelagične in pridnene vrste; dolžina < 10 m“ do datuma, ko bo Mayotte postal najbolj oddaljena regija. Plovila iz tega segmenta, razpršena okrog otoka, nimajo opredeljenega posebnega mesta iztovarjanja in jih je še treba identificirati. Poleg tega je treba usposobiti ribiče in nadzornike ter vzpostaviti ustrezno upravno in fizično infrastrukturo. Zato je treba omogočiti začasno odstopanje od nekaterih pravil v zvezi z nadzorom ribiških plovil in njihovih značilnosti, njihovih dejavnosti na morju, njihovega ribolovnega orodja in ulova na vseh stopnjah – od plovila do trga – za ta segment flote. Da bi Francija kljub temu dosegla vsaj nekaj najpomembnejših ciljev Uredbe (ES) št. 1224/2009, bi morala vzpostaviti nacionalni nadzorni sistem, ki bi omogočal nadzor in spremljanje dejavnosti tega segmenta flote ter izpolnjevanje mednarodnih obveznosti Unije glede poročanja. |
| --- | --- |

(9)

Kar zadeva Uredbo Sveta (ES) št. 1224/2009 (8), se zdi, da Francija ne bo zmogla izpolniti vseh obveznosti nadzora Unije za segment flote „Mayotte: pelagične in pridnene vrste; dolžina < 10 m“ do datuma, ko bo Mayotte postal najbolj oddaljena regija. Plovila iz tega segmenta, razpršena okrog otoka, nimajo opredeljenega posebnega mesta iztovarjanja in jih je še treba identificirati. Poleg tega je treba usposobiti ribiče in nadzornike ter vzpostaviti ustrezno upravno in fizično infrastrukturo. Zato je treba omogočiti začasno odstopanje od nekaterih pravil v zvezi z nadzorom ribiških plovil in njihovih značilnosti, njihovih dejavnosti na morju, njihovega ribolovnega orodja in ulova na vseh stopnjah – od plovila do trga – za ta segment flote. Da bi Francija kljub temu dosegla vsaj nekaj najpomembnejših ciljev Uredbe (ES) št. 1224/2009, bi morala vzpostaviti nacionalni nadzorni sistem, ki bi omogočal nadzor in spremljanje dejavnosti tega segmenta flote ter izpolnjevanje mednarodnih obveznosti Unije glede poročanja.

| (10) | Uredbe (ES) št. 850/98, (ES) št. 1069/2009, (ES) št. 1224/2009, (EU) št. 1379/2013 in (EU) št. 1380/2013 bi bilo treba zato ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(10)

Uredbe (ES) št. 850/98, (ES) št. 1069/2009, (ES) št. 1224/2009, (EU) št. 1379/2013 in (EU) št. 1380/2013 bi bilo treba zato ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Spremembe Uredbe (ES) št. 850/98

Uredba (ES) št. 850/98 se spremeni:

| (1) | v členu 2(1) se točka (h) nadomesti z naslednjim:






  „(h) | Regija 8
  Vse vode ob obalah francoskih departmajev Réunion in Mayotte, ki spadajo pod suverenost ali jurisdikcijo Francije.“; |
| --- | --- | --- |

(1)

v členu 2(1) se točka (h) nadomesti z naslednjim:

„(h)

Regija 8

Vse vode ob obalah francoskih departmajev Réunion in Mayotte, ki spadajo pod suverenost ali jurisdikcijo Francije.“;

| (2) | vstavi se naslednji člen:
  „Člen 34g
  Omejitve ribolovnih dejavnosti v coni štiriindvajsetih milj okrog Mayotta
  Plovilom je prepovedana uporaba kakršnih koli zapornih plavaric pri lovu na jate tunov ali tunom podobnih rib na območju znotraj štiriindvajsetih milj od obal Mayotta, kot najbolj oddaljene regije v smislu člena 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije, merjeno od temeljnih črt, od katerih se merijo teritorialne vode.“. |
| --- | --- |

(2)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 34g

Omejitve ribolovnih dejavnosti v coni štiriindvajsetih milj okrog Mayotta

Plovilom je prepovedana uporaba kakršnih koli zapornih plavaric pri lovu na jate tunov ali tunom podobnih rib na območju znotraj štiriindvajsetih milj od obal Mayotta, kot najbolj oddaljene regije v smislu člena 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije, merjeno od temeljnih črt, od katerih se merijo teritorialne vode.“.

Člen 2

Spremembe Uredbe (EU) št. 1379/2013

V členu 35 Uredbe (EU) št. 1379/2013 se vstavi naslednji odstavek:

„6.   Do 31. decembra 2021 se odstavki 1, 2 in 3 ne uporabljajo za proizvode, namenjene prodaji na drobno končnemu potrošniku na Mayottu, kot najbolj oddaljeni regiji v smislu člena 349 PDEU.“.

Člen 3

Spremembe Uredbe (EU) št. 1380/2013

Uredba (EU) št. 1380/2013 se spremeni:

| (1) | v členu 23 se vstavi nov odstavek:
  „4.   Z odstopanjem od odstavka 1 se Franciji do 31. decembra 2025 dovoli uvedba novih zmogljivosti brez umika enakovrednih zmogljivosti za različne segmente iz Priloge II na Mayottu, kot najbolj oddaljeni regiji v smislu člena 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Mayotte).“ |
| --- | --- |

(1)

v členu 23 se vstavi nov odstavek:

„4.   Z odstopanjem od odstavka 1 se Franciji do 31. decembra 2025 dovoli uvedba novih zmogljivosti brez umika enakovrednih zmogljivosti za različne segmente iz Priloge II na Mayottu, kot najbolj oddaljeni regiji v smislu člena 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Mayotte).“

| (2) | v členu 36 se dodata naslednja odstavka:
  „5.   Z odstopanjem od odstavka 1 je Francija do 31. decembra 2021 izvzeta iz obveznosti, da v svoj register ribiških plovil Unije vključi tista plovila, katerih celotna dolžina je krajša od 10 metrov in ki opravljajo dejavnost na Mayottu..
  6.   Francija do 31. decembra 2021 vodi začasni register ribiških plovil, katerih celotna dolžina je krajša od 10 metrov in ki opravljajo dejavnost na Mayottu. V tem registru je za vsako plovilo navedeno vsaj ime, celotna dolžina in identifikacijska koda. Plovila, registrirana v začasnem registru, štejejo za plovila, registrirana na Mayottu.“; |
| --- | --- |

(2)

v členu 36 se dodata naslednja odstavka:

„5.   Z odstopanjem od odstavka 1 je Francija do 31. decembra 2021 izvzeta iz obveznosti, da v svoj register ribiških plovil Unije vključi tista plovila, katerih celotna dolžina je krajša od 10 metrov in ki opravljajo dejavnost na Mayottu..

6.   Francija do 31. decembra 2021 vodi začasni register ribiških plovil, katerih celotna dolžina je krajša od 10 metrov in ki opravljajo dejavnost na Mayottu. V tem registru je za vsako plovilo navedeno vsaj ime, celotna dolžina in identifikacijska koda. Plovila, registrirana v začasnem registru, štejejo za plovila, registrirana na Mayottu.“;

| (3) | Vnosi glede Mayotta iz Priloge k tej uredbi se vstavijo v tabelo v Prilogi II k Uredbi (EU) št. 1380/2013, in sicer za vnosom "Guadeloupe: pelagične vrste; D > 12 m". |
| --- | --- |

(3)

Vnosi glede Mayotta iz Priloge k tej uredbi se vstavijo v tabelo v Prilogi II k Uredbi (EU) št. 1380/2013, in sicer za vnosom "Guadeloupe: pelagične vrste; D > 12 m".

Člen 4

Sprememba Uredbe (ES) št. 1069/2009

V Uredbi (ES) št. 1069/2009 se člen 56 nadomesti z naslednjim:

„Člen 56

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 4. marca 2011.

Člen 4 pa se za Mayotte, kot najbolj oddaljeno regijo v smislu člena 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Mayotte), uporablja od 1 januarja 2021. Živalski stranski proizvodi in pridobljeni proizvodi, ustvarjeni na Mayottu pred 1. januarjem 2021, se odstranijo v skladu s členom 19(1)(b) te uredbe.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.“.

Člen 5

Sprememba Uredbe (ES) št. 1224/2009

V Uredbi (ES) št. 1224/2009 se doda naslednji člen:

„Člen 2a

Uporaba nadzornega sistema Unije za nekatere segmente flote Mayotta kot najbolj oddaljene regije

1.   Do 31. decembra 2021 se člen 5(3) ter členi 6, 8, 41, 56, 58 do 62, 66, 68 in 109 ne uporabljajo za Francijo v zvezi z ribiškimi plovili, katerih celotna dolžina je krajša od 10 metrov in ki opravljajo dejavnost na Mayottu, najbolj oddaljeni regiji v smislu člena 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Mayotte), in v zvezi z dejavnostmi in ulovom takih ribiških plovil.

2.   Francija do 30. septembra 2014 vzpostavi poenostavljen in začasen nadzorni sistem za ribiška plovila, katerih celotna dolžina je krajša od 10 metrov in ki opravljajo dejavnost na Mayottu. Ta sistem obravnava naslednja vprašanja:

| a) | poznavanje ribolovne zmogljivosti; |
| --- | --- |

a)

poznavanje ribolovne zmogljivosti;

| b) | dostop do voda Mayotta; |
| --- | --- |

b)

dostop do voda Mayotta;

| c) | izpolnjevanje obveznosti v zvezi z deklaracijami; |
| --- | --- |

c)

izpolnjevanje obveznosti v zvezi z deklaracijami;

| d) | imenovanje organov, odgovornih za izvajanje nadzornih dejavnosti; |
| --- | --- |

d)

imenovanje organov, odgovornih za izvajanje nadzornih dejavnosti;

| e) | ukrepi, ki zagotavljajo nediskriminacijsko izvajanje nadzora nad plovili, daljšimi od 10 metrov. |
| --- | --- |

e)

ukrepi, ki zagotavljajo nediskriminacijsko izvajanje nadzora nad plovili, daljšimi od 10 metrov.

Francija do 30. septembra 2020 Komisiji predloži akcijski načrt z ukrepi, ki jih je treba sprejeti za zagotovitev doslednega izvajanja Uredbe (ES) št. 1224/2009 od 1. januarja 2022 glede ribiških plovil, katerih celotna dolžina je krajša od 10 metrov in ki opravljajo dejavnost na Mayottu. Ta akcijski načrt je predmet dialoga med Francijo in Komisijo. Francija sprejme vse potrebne ukrepe za izvedbo tega akcijskega načrta.“

Člen 6

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati 1. januarja 2014.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. decembra 2013

Za Svet

Predsednik

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  Mnenje z 12 decembra 2013 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  UL C, 341, 21.11.2013, str.97.

2

(3)  Sklep Evropskega sveta z dne 11. julija 2012 o spremembi položaja Mayotteja v razmerju do Evropske unije (UL L 204, 31.7.2012, str.131).

3

(4)  Uredba Sveta (ES) št. 850/98 z dne 30. marca 1998 za ohranjanje ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi za varovanje nedoraslih morskih organizmov

4

(UL L 125, 27.4.1998, str. 1).

(5)  Glej stran 1 tega Uradnega lista.

5

(6)  Glej stran 22 tega Uradnega lista.

6

(7)  Uredba (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi, ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1774/2002 (UL L 300, 14.11.2009, str.1).

7

(8)  Uredbo Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike, o spremembi uredb (ES) št. 847/96, (ES) št. 2371/2002, (ES) št. 811/2004, (ES) št. 768/2005, (ES) št. 2115/2005, (ES) št. 2166/2005, (ES) št. 388/2006, (ES) št. 509/2007, (ES) št. 676/2007, (ES) št. 1098/2007, (ES) št. 1300/2008, (ES) št. 1342/2008 in razveljavitvi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1627/94 in (ES) št. 1966/2006 (UL L 343, 22.12.2009, str.1).

8

---

PRILOGA

ZGORNJE MEJE RIBOLOVNE ZMOGLJIVOSTI ZA FLOTE, REGISTRIRANE NA MAYOTTE, KOT NAJBOLJ ODDALJENI REGIJI V SMISLU ČLENA 349 PDEU

| Mayotte: plovila s potegalkami | 13 916 (1) | 24 000 (1) |
| --- | --- | --- |
| Mayotte:
  plovila z mehaničnim parangalom; D < 23 m | 2 500 (1) | 8 500 (1) |
| Mayotte:
  pridnene in pelagične vrste; plovila < 10 m | p.m. (2) | p.m. (2) |

Mayotte: plovila s potegalkami

13 916 (1)

24 000 (1)

Mayotte:

plovila z mehaničnim parangalom; D < 23 m

2 500 (1)

8 500 (1)

Mayotte:

pridnene in pelagične vrste; plovila < 10 m

p.m. (2)

p.m. (2)

---

(1)  V skladu z razvojnim načrtom, ki je bil 7. januarja 2011 predstavljen IOTC.

(2)  Zgornje meje bodo navedene v tej tabeli, ko bodo pripravljene, in sicer najpozneje do 31. decembra 2025.

---

DIREKTIVE

| 28.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 354/90 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 354/90

---

DIREKTIVA 2013/53/EU EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 20. novembra 2013

o plovilih za rekreacijo in osebnih plovilih ter razveljavitvi Direktive 94/25/ES

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 94/25/ES z dne 16. junija 1994 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi s plovili za rekreacijo (3) je bila sprejeta v okviru vzpostavitve notranjega trga, da bi se poenotile varnostne značilnosti plovil za rekreacijo v vseh državah članicah ter odpravile ovire pri trgovanju s plovili za rekreacijo med državami članicami. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 94/25/ES z dne 16. junija 1994 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi s plovili za rekreacijo (3) je bila sprejeta v okviru vzpostavitve notranjega trga, da bi se poenotile varnostne značilnosti plovil za rekreacijo v vseh državah članicah ter odpravile ovire pri trgovanju s plovili za rekreacijo med državami članicami.

| (2) | Direktiva 94/25/ES je prvotno zajemala le plovila za rekreacijo z dolžino trupa najmanj 2,5 m in največ 24 m. Z Direktivo 2003/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. junija 2003 o spremembi Direktive 94/25/ES (4) se je področje uporabe Direktive 94/25/ES razširilo tudi na osebna plovila, s sprejetjem mejnih vrednosti emisij izpušnih plinov (CO, HC, NOx in trdni delci) in mejnih vrednosti hrupa za pogonske motorje na kompresijski vžig in pogonske motorje na prisilni vžig pa so bile vanjo vključene tudi okoljevarstvene zahteve. |
| --- | --- |

(2)

Direktiva 94/25/ES je prvotno zajemala le plovila za rekreacijo z dolžino trupa najmanj 2,5 m in največ 24 m. Z Direktivo 2003/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. junija 2003 o spremembi Direktive 94/25/ES (4) se je področje uporabe Direktive 94/25/ES razširilo tudi na osebna plovila, s sprejetjem mejnih vrednosti emisij izpušnih plinov (CO, HC, NOx in trdni delci) in mejnih vrednosti hrupa za pogonske motorje na kompresijski vžig in pogonske motorje na prisilni vžig pa so bile vanjo vključene tudi okoljevarstvene zahteve.

| (3) | Direktiva 94/25/ES temelji na načelih novega pristopa, kot so določena v Resoluciji Sveta z dne 7. maja 1985 o novem pristopu k tehnični uskladitvi in standardom (5). Tako so v njej določene le bistvene zahteve za plovila za rekreacijo, tehnične podrobnosti pa sprejemata Evropski odbor za standardizacijo (CEN) in Evropski odbor za elektrotehnično standardizacijo (Cenelec) v skladu z Direktivo 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. junija 1998 o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih standardov in tehničnih predpisov o storitvah informacijske družbe (6). Skladnost s tako določenimi harmoniziranimi standardi, katerih referenčne številke so objavljene v Uradnem listu Evropske unije, zagotavlja domnevo o skladnosti z zahtevami Direktive 94/25/ES. Izkušnje kažejo, da so navedena temeljna načela v tem sektorju učinkovita ter da bi jih bilo treba ohraniti in celo še bolj spodbujati. |
| --- | --- |

(3)

Direktiva 94/25/ES temelji na načelih novega pristopa, kot so določena v Resoluciji Sveta z dne 7. maja 1985 o novem pristopu k tehnični uskladitvi in standardom (5). Tako so v njej določene le bistvene zahteve za plovila za rekreacijo, tehnične podrobnosti pa sprejemata Evropski odbor za standardizacijo (CEN) in Evropski odbor za elektrotehnično standardizacijo (Cenelec) v skladu z Direktivo 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. junija 1998 o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih standardov in tehničnih predpisov o storitvah informacijske družbe (6). Skladnost s tako določenimi harmoniziranimi standardi, katerih referenčne številke so objavljene v Uradnem listu Evropske unije, zagotavlja domnevo o skladnosti z zahtevami Direktive 94/25/ES. Izkušnje kažejo, da so navedena temeljna načela v tem sektorju učinkovita ter da bi jih bilo treba ohraniti in celo še bolj spodbujati.

| (4) | S tehnološkim napredkom na trgu pa so se pojavila nova vprašanja v zvezi z okoljskimi zahtevami iz Direktive 94/25/ES. Da bi se upošteval navedeni napredek in pojasnil okvir, znotraj katerega se lahko tržijo izdelki, zajeti s to direktivo, bi bilo treba nekatere vidike Direktive 94/25/ES pregledati in izboljšati, zaradi jasnosti pa bi bilo treba navedeno direktivo razveljaviti in nadomestiti s to direktivo. |
| --- | --- |

(4)

S tehnološkim napredkom na trgu pa so se pojavila nova vprašanja v zvezi z okoljskimi zahtevami iz Direktive 94/25/ES. Da bi se upošteval navedeni napredek in pojasnil okvir, znotraj katerega se lahko tržijo izdelki, zajeti s to direktivo, bi bilo treba nekatere vidike Direktive 94/25/ES pregledati in izboljšati, zaradi jasnosti pa bi bilo treba navedeno direktivo razveljaviti in nadomestiti s to direktivo.

| (5) | V Uredbi (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o določitvi zahtev za akreditacijo in nadzor trga v zvezi s trženjem proizvodov (7) so opredeljene horizontalne določbe o akreditaciji organov za ugotavljanje skladnosti, oznaki CE ter okviru nadzora trga Unije in nadzoru izdelkov, ki vstopajo na trg Unije, uporabljajo pa se tudi za izdelke, zajete s to direktivo. |
| --- | --- |

(5)

V Uredbi (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o določitvi zahtev za akreditacijo in nadzor trga v zvezi s trženjem proizvodov (7) so opredeljene horizontalne določbe o akreditaciji organov za ugotavljanje skladnosti, oznaki CE ter okviru nadzora trga Unije in nadzoru izdelkov, ki vstopajo na trg Unije, uporabljajo pa se tudi za izdelke, zajete s to direktivo.

| (6) | V Sklepu št. 768/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o skupnem okviru za trženje proizvodov (8) so določena skupna načela in referenčne določbe za namene zakonodaje na podlagi načel novega pristopa. Za zagotovitev skladnosti z drugo sektorsko zakonodajo za izdelke je nekatere določbe te direktive primerno uskladiti z navedenim sklepom, če sektorske posebnosti ne zahtevajo drugačne rešitve. Zato bi bilo treba nekatere opredelitve pojmov, splošne obveznosti gospodarskih subjektov, domnevo o skladnosti, pravila za oznako CE, zahteve za organe za ugotavljanje skladnosti in priglasitvenih postopkov ter določbe o postopkih, ki so povezani s tveganimi izdelki, uskladiti z navedenim sklepom. V Uredbi (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o evropski standardizaciji (9) je določen postopek za nasprotovanje harmoniziranim standardom, kadar ti ne izpolnjujejo v celoti zahtev iz te direktive. |
| --- | --- |

(6)

V Sklepu št. 768/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o skupnem okviru za trženje proizvodov (8) so določena skupna načela in referenčne določbe za namene zakonodaje na podlagi načel novega pristopa. Za zagotovitev skladnosti z drugo sektorsko zakonodajo za izdelke je nekatere določbe te direktive primerno uskladiti z navedenim sklepom, če sektorske posebnosti ne zahtevajo drugačne rešitve. Zato bi bilo treba nekatere opredelitve pojmov, splošne obveznosti gospodarskih subjektov, domnevo o skladnosti, pravila za oznako CE, zahteve za organe za ugotavljanje skladnosti in priglasitvenih postopkov ter določbe o postopkih, ki so povezani s tveganimi izdelki, uskladiti z navedenim sklepom. V Uredbi (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o evropski standardizaciji (9) je določen postopek za nasprotovanje harmoniziranim standardom, kadar ti ne izpolnjujejo v celoti zahtev iz te direktive.

| (7) | Da bi gospodarskim subjektom in nacionalnim organom olajšali razumevanje in enotno uporabo te direktive, bi bilo treba pojasniti področje uporabe in opredelitve pojmov iz Direktive 94/25/ES. Zlasti bi bilo treba pojasniti, da so iz področja uporabe te direktive izvzeta amfibijska vozila. Prav tako je treba določiti, katere vrste kanujev in kajakov so izvzete iz področja uporabe te direktive, ter pojasniti, da so s to direktivo zajeta zgolj osebna plovila za šport in prosti čas. |
| --- | --- |

(7)

Da bi gospodarskim subjektom in nacionalnim organom olajšali razumevanje in enotno uporabo te direktive, bi bilo treba pojasniti področje uporabe in opredelitve pojmov iz Direktive 94/25/ES. Zlasti bi bilo treba pojasniti, da so iz področja uporabe te direktive izvzeta amfibijska vozila. Prav tako je treba določiti, katere vrste kanujev in kajakov so izvzete iz področja uporabe te direktive, ter pojasniti, da so s to direktivo zajeta zgolj osebna plovila za šport in prosti čas.

| (8) | Primerno je določiti tudi opredelitvi pojmov „plovilo, zgrajeno za lastno uporabo“, „dolžina trupa“ in „zasebni uvoznik“, ki so specifični za ta sektor, ter tako olajšati razumevanje in enotno uporabo te direktive. Sedanjo opredelitev pojma „pogonski motor“ je treba razširiti, da bo zajemala tudi inovativne pogonske rešitve. |
| --- | --- |

(8)

Primerno je določiti tudi opredelitvi pojmov „plovilo, zgrajeno za lastno uporabo“, „dolžina trupa“ in „zasebni uvoznik“, ki so specifični za ta sektor, ter tako olajšati razumevanje in enotno uporabo te direktive. Sedanjo opredelitev pojma „pogonski motor“ je treba razširiti, da bo zajemala tudi inovativne pogonske rešitve.

| (9) | Izdelki, zajeti s to direktivo, ki se dajo na trg Unije ali v uporabo, bi morali biti v skladu z zadevno zakonodajo Unije, gospodarski subjekti pa bi morali biti odgovorni za skladnost izdelkov, kar zadeva njihovo vlogo v dobavni verigi, da se tako zagotovi visoka raven zaščite javnih interesov, kot so zdravje in varnost, varstvo potrošnikov in okolja ter poštena konkurenca na trgu Unije. |
| --- | --- |

(9)

Izdelki, zajeti s to direktivo, ki se dajo na trg Unije ali v uporabo, bi morali biti v skladu z zadevno zakonodajo Unije, gospodarski subjekti pa bi morali biti odgovorni za skladnost izdelkov, kar zadeva njihovo vlogo v dobavni verigi, da se tako zagotovi visoka raven zaščite javnih interesov, kot so zdravje in varnost, varstvo potrošnikov in okolja ter poštena konkurenca na trgu Unije.

| (10) | Vsi gospodarski subjekti, vključeni v dobavno in distribucijsko verigo, bi morali sprejeti ustrezne ukrepe, s katerimi bi zagotovili, da izdelki, zajeti s to direktivo, ob pravilni izdelavi in vzdrževanju ne ogrožajo zdravja in varnosti ljudi, premoženja ali okolja, ter da na trgu omogočajo dostopnost le tistih izdelkov, ki so v skladu z zadevno zakonodajo Unije. S to direktivo bi bilo treba določiti jasno in sorazmerno porazdelitev obveznosti glede na vlogo posameznega subjekta v dobavni in distribucijski verigi. |
| --- | --- |

(10)

Vsi gospodarski subjekti, vključeni v dobavno in distribucijsko verigo, bi morali sprejeti ustrezne ukrepe, s katerimi bi zagotovili, da izdelki, zajeti s to direktivo, ob pravilni izdelavi in vzdrževanju ne ogrožajo zdravja in varnosti ljudi, premoženja ali okolja, ter da na trgu omogočajo dostopnost le tistih izdelkov, ki so v skladu z zadevno zakonodajo Unije. S to direktivo bi bilo treba določiti jasno in sorazmerno porazdelitev obveznosti glede na vlogo posameznega subjekta v dobavni in distribucijski verigi.

| (11) | Ker lahko določene naloge izvede samo proizvajalec, je treba jasno razlikovati med proizvajalcem in subjekti nižje v distribucijski verigi. Jasno je treba razlikovati tudi med uvoznikom in distributerjem, saj uvoznik uvede izdelke iz tretjih držav na trg Unije. Uvoznik bi tako moral zagotoviti, da ti izdelki izpolnjujejo veljavne zahteve Unije. |
| --- | --- |

(11)

Ker lahko določene naloge izvede samo proizvajalec, je treba jasno razlikovati med proizvajalcem in subjekti nižje v distribucijski verigi. Jasno je treba razlikovati tudi med uvoznikom in distributerjem, saj uvoznik uvede izdelke iz tretjih držav na trg Unije. Uvoznik bi tako moral zagotoviti, da ti izdelki izpolnjujejo veljavne zahteve Unije.

| (12) | Proizvajalec, ki natančno pozna proces zasnove in proizvodnje, je najprimernejši za izvedbo celotnega postopka ugotavljanja skladnosti. To bi zato moralo ostati zgolj obveznost proizvajalca. |
| --- | --- |

(12)

Proizvajalec, ki natančno pozna proces zasnove in proizvodnje, je najprimernejši za izvedbo celotnega postopka ugotavljanja skladnosti. To bi zato moralo ostati zgolj obveznost proizvajalca.

| (13) | Nujno je treba zagotoviti, da so izdelki, zajeti s to direktivo, ki vstopajo na trg Unije iz tretjih držav, v skladu z vsemi veljavnimi zahtevami Unije, ter zlasti, da so proizvajalci izvedli ustrezne postopke za ugotavljanje skladnosti teh izdelkov. Zato bi bilo treba določiti, da morajo uvozniki zagotoviti, da so izdelki, ki jih dajo na trg, skladni z veljavnimi zahtevami, in da na trg ne dajejo izdelkov, ki niso skladni s takšnimi zahtevami ali predstavljajo tveganje. Iz istega razloga bi bilo treba določiti tudi, da morajo uvozniki zagotoviti, da so bili izvedeni postopki ugotavljanja skladnosti ter da sta oznaka CE in dokumentacija, ki jo pripravijo proizvajalci, na voljo za pregled nadzornim organom. |
| --- | --- |

(13)

Nujno je treba zagotoviti, da so izdelki, zajeti s to direktivo, ki vstopajo na trg Unije iz tretjih držav, v skladu z vsemi veljavnimi zahtevami Unije, ter zlasti, da so proizvajalci izvedli ustrezne postopke za ugotavljanje skladnosti teh izdelkov. Zato bi bilo treba določiti, da morajo uvozniki zagotoviti, da so izdelki, ki jih dajo na trg, skladni z veljavnimi zahtevami, in da na trg ne dajejo izdelkov, ki niso skladni s takšnimi zahtevami ali predstavljajo tveganje. Iz istega razloga bi bilo treba določiti tudi, da morajo uvozniki zagotoviti, da so bili izvedeni postopki ugotavljanja skladnosti ter da sta oznaka CE in dokumentacija, ki jo pripravijo proizvajalci, na voljo za pregled nadzornim organom.

| (14) | Kadar distributer omogoči dostopnost izdelka, zajetega s to direktivo, na trgu, potem ko ga je na trg dal proizvajalec ali uvoznik, bi moral s skrbnim delovanjem zagotoviti, da njegovo upravljanje izdelka ne vpliva negativno na skladnost izdelka. Pričakuje se, da uvozniki in distributerji pri dajanju izdelkov na trg ali omogočanju njihove dostopnosti na trgu delujejo skrbno ob upoštevanju veljavnih zahtev. |
| --- | --- |

(14)

Kadar distributer omogoči dostopnost izdelka, zajetega s to direktivo, na trgu, potem ko ga je na trg dal proizvajalec ali uvoznik, bi moral s skrbnim delovanjem zagotoviti, da njegovo upravljanje izdelka ne vpliva negativno na skladnost izdelka. Pričakuje se, da uvozniki in distributerji pri dajanju izdelkov na trg ali omogočanju njihove dostopnosti na trgu delujejo skrbno ob upoštevanju veljavnih zahtev.

| (15) | Pri dajanju izdelka, zajetega s to direktivo, na trg bi morali uvozniki na izdelku navesti svoje ime in naslov, na katerem so dosegljivi. Izjema bi morali biti primeri, v katerih velikost ali narava sestavnega dela ne dopušča takšne navedbe. |
| --- | --- |

(15)

Pri dajanju izdelka, zajetega s to direktivo, na trg bi morali uvozniki na izdelku navesti svoje ime in naslov, na katerem so dosegljivi. Izjema bi morali biti primeri, v katerih velikost ali narava sestavnega dela ne dopušča takšne navedbe.

| (16) | Vsak gospodarski subjekt, ki da izdelek na trg pod svojim imenom ali blagovno znamko ali spremeni izdelek tako, da to lahko vpliva na izpolnjevanje veljavnih zahtev, bi bilo treba šteti za proizvajalca in bi zato moral prevzeti obveznosti proizvajalca. |
| --- | --- |

(16)

Vsak gospodarski subjekt, ki da izdelek na trg pod svojim imenom ali blagovno znamko ali spremeni izdelek tako, da to lahko vpliva na izpolnjevanje veljavnih zahtev, bi bilo treba šteti za proizvajalca in bi zato moral prevzeti obveznosti proizvajalca.

| (17) | Distributerji in uvozniki, ki so blizu trga, bi morali biti vključeni v naloge nadzora trga, ki jih izvajajo pristojni nacionalni organi, in pripravljeni na dejavno udeležbo ter bi morali navedenim organom predložiti vse potrebne informacije v zvezi z zadevnim izdelkom. |
| --- | --- |

(17)

Distributerji in uvozniki, ki so blizu trga, bi morali biti vključeni v naloge nadzora trga, ki jih izvajajo pristojni nacionalni organi, in pripravljeni na dejavno udeležbo ter bi morali navedenim organom predložiti vse potrebne informacije v zvezi z zadevnim izdelkom.

| (18) | Uvoz plovil za rekreacijo in osebnih plovil s strani fizične ali pravne osebe s sedežem v Uniji iz tretjih držav v Unijo je posebnost tega sektorja. Vendar Direktiva 94/25/ES vsebuje le majhno število določb, ki se uporabljajo ali za katere bi se lahko štelo, da se uporabljajo za zasebne uvoznike pri ugotavljanju skladnosti (ugotavljanje po izdelavi). Zato je treba pojasniti še ostale obveznosti zasebnih uvoznikov, ki bi jih bilo treba načeloma harmonizirati z obveznostmi proizvajalcev, pri čemer pa je nekaj izjem, povezanih z nekomercialno naravo njihovih dejavnosti. |
| --- | --- |

(18)

Uvoz plovil za rekreacijo in osebnih plovil s strani fizične ali pravne osebe s sedežem v Uniji iz tretjih držav v Unijo je posebnost tega sektorja. Vendar Direktiva 94/25/ES vsebuje le majhno število določb, ki se uporabljajo ali za katere bi se lahko štelo, da se uporabljajo za zasebne uvoznike pri ugotavljanju skladnosti (ugotavljanje po izdelavi). Zato je treba pojasniti še ostale obveznosti zasebnih uvoznikov, ki bi jih bilo treba načeloma harmonizirati z obveznostmi proizvajalcev, pri čemer pa je nekaj izjem, povezanih z nekomercialno naravo njihovih dejavnosti.

| (19) | Zagotavljanje sledljivosti izdelka skozi celotno dobavno verigo prispeva k preprostejšemu in učinkovitejšemu nadzoru trga. Učinkovit sistem sledljivosti organom za nadzor trga olajšuje nalogo sledenja gospodarskim subjektom, ki so omogočili dostopnost neskladnih izdelkov na trgu. |
| --- | --- |

(19)

Zagotavljanje sledljivosti izdelka skozi celotno dobavno verigo prispeva k preprostejšemu in učinkovitejšemu nadzoru trga. Učinkovit sistem sledljivosti organom za nadzor trga olajšuje nalogo sledenja gospodarskim subjektom, ki so omogočili dostopnost neskladnih izdelkov na trgu.

| (20) | Zaradi jasnosti in usklajenosti z drugimi direktivami novega pristopa je treba izrecno določiti, da se lahko izdelki, zajeti s to direktivo, dajo na trg ali v uporabo le, če izpolnjujejo splošno zahtevo, da ne ogrožajo zdravja in varnosti ljudi, premoženja ali okolja, in le, če izpolnjujejo bistvene zahteve iz te direktive. |
| --- | --- |

(20)

Zaradi jasnosti in usklajenosti z drugimi direktivami novega pristopa je treba izrecno določiti, da se lahko izdelki, zajeti s to direktivo, dajo na trg ali v uporabo le, če izpolnjujejo splošno zahtevo, da ne ogrožajo zdravja in varnosti ljudi, premoženja ali okolja, in le, če izpolnjujejo bistvene zahteve iz te direktive.

| (21) | Pri motorjih, ki se prilagodijo tako, da se uporabljajo kot pogonski motorji v pomorstvu, in pri katerih je prvotni motor že homologiran v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 97/68/ES z dne 16. decembra 1997 o približevanju zakonodaje držav članic o ukrepih proti plinastim in trdnim onesnaževalom iz motorjev z notranjim zgorevanjem, namenjenih za vgradnjo v necestno mobilno mehanizacijo (10), ali v skladu z Uredbo (ES) št. 595/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o homologaciji motornih vozil in motorjev glede na emisije iz težkih vozil (Euro VI) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil (11), bi morale imeti osebe, ki prilagajajo motorje, možnost, da se zanesejo na dokazilo o skladnosti, ki ga izda prvotni proizvajalec motorja, če pri prilagoditvah ne spreminjajo značilnosti motorja glede emisij izpušnih plinov. |
| --- | --- |

(21)

Pri motorjih, ki se prilagodijo tako, da se uporabljajo kot pogonski motorji v pomorstvu, in pri katerih je prvotni motor že homologiran v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 97/68/ES z dne 16. decembra 1997 o približevanju zakonodaje držav članic o ukrepih proti plinastim in trdnim onesnaževalom iz motorjev z notranjim zgorevanjem, namenjenih za vgradnjo v necestno mobilno mehanizacijo (10), ali v skladu z Uredbo (ES) št. 595/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o homologaciji motornih vozil in motorjev glede na emisije iz težkih vozil (Euro VI) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil (11), bi morale imeti osebe, ki prilagajajo motorje, možnost, da se zanesejo na dokazilo o skladnosti, ki ga izda prvotni proizvajalec motorja, če pri prilagoditvah ne spreminjajo značilnosti motorja glede emisij izpušnih plinov.

| (22) | Možnosti za nadaljnje znižanje mejnih vrednosti emisij izpušnih plinov iz motorjev pomorskih plovil za rekreacijo so bile ocenjene v poročilu o možnostih za nadaljnje izboljšanje okoljskih značilnosti motorjev plovil za rekreacijo, predloženem na podlagi člena 2 Direktive 2003/44/ES. V tem poročilu je bilo ugotovljeno, da je primerno določiti strožje mejne vrednosti, kot so določene v navedeni direktivi. Mejne vrednosti bi namreč morale biti določene na ravni, ki odraža tehnični razvoj čistejših tehnologij motorjev za pomorska plovila in omogoča napredek v smeri harmonizacije mejnih vrednosti emisij izpušnih plinov po vsem svetu. Po drugi strani bi bilo treba mejne vrednosti CO zvišati in s tem omogočiti znatno zmanjšanje drugih onesnaževal zraka, s čimer bi odrazili tehnološko izvedljivost in dosegli čim hitrejši začetek izvajanja, hkrati pa zagotovili sprejemljiv socialno-ekonomski vpliv na navedeni gospodarski sektor. |
| --- | --- |

(22)

Možnosti za nadaljnje znižanje mejnih vrednosti emisij izpušnih plinov iz motorjev pomorskih plovil za rekreacijo so bile ocenjene v poročilu o možnostih za nadaljnje izboljšanje okoljskih značilnosti motorjev plovil za rekreacijo, predloženem na podlagi člena 2 Direktive 2003/44/ES. V tem poročilu je bilo ugotovljeno, da je primerno določiti strožje mejne vrednosti, kot so določene v navedeni direktivi. Mejne vrednosti bi namreč morale biti določene na ravni, ki odraža tehnični razvoj čistejših tehnologij motorjev za pomorska plovila in omogoča napredek v smeri harmonizacije mejnih vrednosti emisij izpušnih plinov po vsem svetu. Po drugi strani bi bilo treba mejne vrednosti CO zvišati in s tem omogočiti znatno zmanjšanje drugih onesnaževal zraka, s čimer bi odrazili tehnološko izvedljivost in dosegli čim hitrejši začetek izvajanja, hkrati pa zagotovili sprejemljiv socialno-ekonomski vpliv na navedeni gospodarski sektor.

| (23) | Glede na vrsto goriva in kategorijo moči motorja bi bilo treba uporabiti preskusne cikle za motorje za pomorsko uporabo, opisane v ustreznem harmoniziranem standardu, dokler ti niso dostopni, pa tiste, opisane v ustreznem standardu ISO, in sicer ob upoštevanju vrednosti, določenih v točki 2.3 dela B Priloge I. Preskusne cikle bi bilo treba razviti za vse motorje z notranjim zgorevanjem, ki so del pogonskega sistema, vključno s hibridnimi napravami. |
| --- | --- |

(23)

Glede na vrsto goriva in kategorijo moči motorja bi bilo treba uporabiti preskusne cikle za motorje za pomorsko uporabo, opisane v ustreznem harmoniziranem standardu, dokler ti niso dostopni, pa tiste, opisane v ustreznem standardu ISO, in sicer ob upoštevanju vrednosti, določenih v točki 2.3 dela B Priloge I. Preskusne cikle bi bilo treba razviti za vse motorje z notranjim zgorevanjem, ki so del pogonskega sistema, vključno s hibridnimi napravami.

| (24) | Preskusna goriva, ki se uporabljajo pri ugotavljanju skladnosti plovila z mejnimi vrednostmi emisij izpušnih plinov, bi morala odražati sestavo goriv, ki se uporabljajo na upoštevnem trgu, zato bi bilo treba pri homologaciji v Uniji uporabljati evropska preskusna goriva. Ker pa proizvajalci iz tretjih držav nimajo nujno dostopa do evropskih referenčnih goriv, je treba organom za odobritev omogočiti, da dopustijo preskuse motorjev z drugimi referenčnimi gorivi. Vendar bi morala biti izbira referenčnih goriv omejena na specifikacije iz ustreznega standarda ISO, da se tako zagotovita kakovost in primerljivost rezultatov preskusa. |
| --- | --- |

(24)

Preskusna goriva, ki se uporabljajo pri ugotavljanju skladnosti plovila z mejnimi vrednostmi emisij izpušnih plinov, bi morala odražati sestavo goriv, ki se uporabljajo na upoštevnem trgu, zato bi bilo treba pri homologaciji v Uniji uporabljati evropska preskusna goriva. Ker pa proizvajalci iz tretjih držav nimajo nujno dostopa do evropskih referenčnih goriv, je treba organom za odobritev omogočiti, da dopustijo preskuse motorjev z drugimi referenčnimi gorivi. Vendar bi morala biti izbira referenčnih goriv omejena na specifikacije iz ustreznega standarda ISO, da se tako zagotovita kakovost in primerljivost rezultatov preskusa.

| (25) | Kot prispevek k varovanju morskega okolja je primerno sprejeti zahtevo, da morajo biti na plovilih, opremljenih s stranišči, obvezno vgrajene zbiralne posode. |
| --- | --- |

(25)

Kot prispevek k varovanju morskega okolja je primerno sprejeti zahtevo, da morajo biti na plovilih, opremljenih s stranišči, obvezno vgrajene zbiralne posode.

| (26) | Statistični podatki o nesrečah kažejo, da je tveganje prevrnitve večtrupnih bivalnih plovil za rekreacijo majhno. Kljub temu majhnemu tveganju pa je ustrezno upoštevati, da tveganje prevrnitve večtrupnih bivalnih plovil za rekreacijo obstaja in da bi morala, če se lahko prevrnejo, prevrnjena ostati na površini, prav tako pa bi moral biti v praksi mogoč izhod v sili. |
| --- | --- |

(26)

Statistični podatki o nesrečah kažejo, da je tveganje prevrnitve večtrupnih bivalnih plovil za rekreacijo majhno. Kljub temu majhnemu tveganju pa je ustrezno upoštevati, da tveganje prevrnitve večtrupnih bivalnih plovil za rekreacijo obstaja in da bi morala, če se lahko prevrnejo, prevrnjena ostati na površini, prav tako pa bi moral biti v praksi mogoč izhod v sili.

| (27) | V skladu z načelom subsidiarnosti določbe te direktive ne bi smele vplivati na pravico držav članic, da za plovbo po nekaterih vodah določijo zahteve, ki se jim zdijo potrebne zaradi varstva okolja, vključno z varstvom pred obremenitvami s hrupom, strukture plovnih poti in zagotavljanja varnosti na plovnih poteh, če navedene določbe ne zahtevajo modifikacije plovila za rekreacijo, ki je skladno s to direktivo, ter so utemeljene in sorazmerne z zastavljenimi cilji. |
| --- | --- |

(27)

V skladu z načelom subsidiarnosti določbe te direktive ne bi smele vplivati na pravico držav članic, da za plovbo po nekaterih vodah določijo zahteve, ki se jim zdijo potrebne zaradi varstva okolja, vključno z varstvom pred obremenitvami s hrupom, strukture plovnih poti in zagotavljanja varnosti na plovnih poteh, če navedene določbe ne zahtevajo modifikacije plovila za rekreacijo, ki je skladno s to direktivo, ter so utemeljene in sorazmerne z zastavljenimi cilji.

| (28) | Oznaka CE, ki označuje skladnost izdelka, je vidna posledica celotnega procesa, ki obsega ugotavljanje skladnosti v širšem pomenu. Splošna načela, ki veljajo za oznako CE, so določena v Uredbi (ES) št. 765/2008. Pravila o namestitvi oznake CE na plovilo, sestavne dele in pogonske motorje bi bilo treba določiti v tej direktivi. Primerno je, da se obveznost namestitve oznake CE razširi tudi na vse vgrajene motorje in krmne motorje brez vgrajenega izpuha, za katere se šteje, da izpolnjujejo bistvene zahteve iz te direktive. |
| --- | --- |

(28)

Oznaka CE, ki označuje skladnost izdelka, je vidna posledica celotnega procesa, ki obsega ugotavljanje skladnosti v širšem pomenu. Splošna načela, ki veljajo za oznako CE, so določena v Uredbi (ES) št. 765/2008. Pravila o namestitvi oznake CE na plovilo, sestavne dele in pogonske motorje bi bilo treba določiti v tej direktivi. Primerno je, da se obveznost namestitve oznake CE razširi tudi na vse vgrajene motorje in krmne motorje brez vgrajenega izpuha, za katere se šteje, da izpolnjujejo bistvene zahteve iz te direktive.

| (29) | Ključnega pomena je, da se proizvajalcem, zasebnim uvoznikom in uporabnikom pojasni, da proizvajalec z namestitvijo oznake CE na izdelek izjavlja, da je izdelek skladen z vsemi veljavnimi zahtevami, in za to prevzema vso odgovornost. |
| --- | --- |

(29)

Ključnega pomena je, da se proizvajalcem, zasebnim uvoznikom in uporabnikom pojasni, da proizvajalec z namestitvijo oznake CE na izdelek izjavlja, da je izdelek skladen z vsemi veljavnimi zahtevami, in za to prevzema vso odgovornost.

| (30) | Oznaka CE bi morala biti edina oznaka skladnosti, ki označuje, da je izdelek, zajet s to direktivo, v skladu s harmonizacijsko zakonodajo Unije Dovoljene pa bi morale biti tudi druge oznake, če prispevajo k večjemu varstvu potrošnikov in niso zajete s harmonizacijsko zakonodajo Unije. |
| --- | --- |

(30)

Oznaka CE bi morala biti edina oznaka skladnosti, ki označuje, da je izdelek, zajet s to direktivo, v skladu s harmonizacijsko zakonodajo Unije Dovoljene pa bi morale biti tudi druge oznake, če prispevajo k večjemu varstvu potrošnikov in niso zajete s harmonizacijsko zakonodajo Unije.

| (31) | Za zagotovitev skladnosti z bistvenimi zahtevami je treba določiti ustrezne postopke za ugotavljanje skladnosti, ki jih mora upoštevati proizvajalec. Navedene postopke bi bilo treba določiti s sklicevanjem na module za ugotavljanje skladnosti iz Sklepa št. 768/2008/ES. Oblikovati bi jih bilo treba ob upoštevanju ravni tveganja, ki je lahko neločljivo povezano s plovili, motorji in sestavnimi deli. Zato bi bilo treba vsako kategorijo skladnosti dopolniti z ustreznim postopkom ali izbiro med več enakovrednimi postopki. |
| --- | --- |

(31)

Za zagotovitev skladnosti z bistvenimi zahtevami je treba določiti ustrezne postopke za ugotavljanje skladnosti, ki jih mora upoštevati proizvajalec. Navedene postopke bi bilo treba določiti s sklicevanjem na module za ugotavljanje skladnosti iz Sklepa št. 768/2008/ES. Oblikovati bi jih bilo treba ob upoštevanju ravni tveganja, ki je lahko neločljivo povezano s plovili, motorji in sestavnimi deli. Zato bi bilo treba vsako kategorijo skladnosti dopolniti z ustreznim postopkom ali izbiro med več enakovrednimi postopki.

| (32) | Izkušnje kažejo, da je primerno dovoliti širši razpon modulov za ugotavljanje skladnosti za sestavne dele. Kar zadeva ugotavljanje skladnosti emisij izpušnih plinov in zahteve glede emisij hrupa, bi bilo treba razlikovati med primeri, v katerih se uporabijo harmonizirani standardi, in primeri, v katerih se ne, saj se v slednjih upravičeno zahteva strožji postopek ugotavljanja skladnosti. Poleg tega bi bilo treba možnost, da se za preskuse emisij hrupa uporabijo referenčni podatki o čolnu, odpraviti kot odvečno, saj se v praksi ne uporablja. |
| --- | --- |

(32)

Izkušnje kažejo, da je primerno dovoliti širši razpon modulov za ugotavljanje skladnosti za sestavne dele. Kar zadeva ugotavljanje skladnosti emisij izpušnih plinov in zahteve glede emisij hrupa, bi bilo treba razlikovati med primeri, v katerih se uporabijo harmonizirani standardi, in primeri, v katerih se ne, saj se v slednjih upravičeno zahteva strožji postopek ugotavljanja skladnosti. Poleg tega bi bilo treba možnost, da se za preskuse emisij hrupa uporabijo referenčni podatki o čolnu, odpraviti kot odvečno, saj se v praksi ne uporablja.

| (33) | Da bi zagotovili jasne informacije o sprejemljivem okolju za upravljanje plovil, bi morali nazivi kategorij zasnove plovil temeljiti zgolj na bistvenih okoljskih razmerah za plovbo, tj. na moči vetra in značilni višini valov. Štiri kategorije zasnove A, B, C in D določajo razpone moči vetra in značilne višine valov za potrebe zasnove s pojasnjevalnimi opombami. |
| --- | --- |

(33)

Da bi zagotovili jasne informacije o sprejemljivem okolju za upravljanje plovil, bi morali nazivi kategorij zasnove plovil temeljiti zgolj na bistvenih okoljskih razmerah za plovbo, tj. na moči vetra in značilni višini valov. Štiri kategorije zasnove A, B, C in D določajo razpone moči vetra in značilne višine valov za potrebe zasnove s pojasnjevalnimi opombami.

| (34) | Direktiva 94/25/ES vsebuje pravila za ugotavljanje skladnosti plovila za rekreacijo po izdelavi, ki ga izvede katera koli fizična ali pravna oseba s sedežem v Uniji, ki da izdelek na trg ali v uporabo, kadar proizvajalec ne izpolni obveznosti v zvezi s skladnostjo izdelka s to direktivo. Zaradi doslednosti je primerno razširiti področje uporabe ugotavljanja skladnosti po izdelavi, tako da bi zajemalo ne le plovila za rekreacijo, temveč tudi osebna plovila. Zaradi jasnosti bi bilo treba podrobno določiti, v katerih okoliščinah se ugotavljanje skladnosti po izdelavi lahko uporabi. Poleg tega bi bilo treba pri uvozu njegovo uporabo omejiti na primere nekomercialnega uvoza s strani zasebnih uvoznikov in tako preprečiti zlorabo ugotavljanja skladnosti po izdelavi za komercialne namene. Potrebna je tudi razširitev obveznosti osebe, ki zaprosi za ugotavljanje skladnosti po izdelavi, na predložitev dokumentacije priglašenemu organu, da se tako zagotovi, da slednji zanesljivo ugotovi skladnost izdelka. |
| --- | --- |

(34)

Direktiva 94/25/ES vsebuje pravila za ugotavljanje skladnosti plovila za rekreacijo po izdelavi, ki ga izvede katera koli fizična ali pravna oseba s sedežem v Uniji, ki da izdelek na trg ali v uporabo, kadar proizvajalec ne izpolni obveznosti v zvezi s skladnostjo izdelka s to direktivo. Zaradi doslednosti je primerno razširiti področje uporabe ugotavljanja skladnosti po izdelavi, tako da bi zajemalo ne le plovila za rekreacijo, temveč tudi osebna plovila. Zaradi jasnosti bi bilo treba podrobno določiti, v katerih okoliščinah se ugotavljanje skladnosti po izdelavi lahko uporabi. Poleg tega bi bilo treba pri uvozu njegovo uporabo omejiti na primere nekomercialnega uvoza s strani zasebnih uvoznikov in tako preprečiti zlorabo ugotavljanja skladnosti po izdelavi za komercialne namene. Potrebna je tudi razširitev obveznosti osebe, ki zaprosi za ugotavljanje skladnosti po izdelavi, na predložitev dokumentacije priglašenemu organu, da se tako zagotovi, da slednji zanesljivo ugotovi skladnost izdelka.

| (35) | Ker je treba po vsej Uniji zagotoviti enako visoko raven učinkovitosti organov za ugotavljanje skladnosti izdelkov, zajetih s to direktivo, in ker bi morali vsi takšni organi izvajati svoje funkcije na enaki ravni in pod pogoji poštene konkurence, bi bilo treba določiti obvezne zahteve za organe za ugotavljanje skladnosti, ki želijo biti priglašeni za opravljanje storitev ugotavljanja skladnosti na podlagi te direktive. |
| --- | --- |

(35)

Ker je treba po vsej Uniji zagotoviti enako visoko raven učinkovitosti organov za ugotavljanje skladnosti izdelkov, zajetih s to direktivo, in ker bi morali vsi takšni organi izvajati svoje funkcije na enaki ravni in pod pogoji poštene konkurence, bi bilo treba določiti obvezne zahteve za organe za ugotavljanje skladnosti, ki želijo biti priglašeni za opravljanje storitev ugotavljanja skladnosti na podlagi te direktive.

| (36) | Da se zagotovi dosledna raven kakovosti pri ugotavljanju skladnosti izdelkov, zajetih s to direktivo, je treba ne le utrditi zahteve, ki jih morajo izpolnjevati organi za ugotavljanje skladnosti, ki želijo biti priglašeni, temveč je treba hkrati določiti zahteve, ki jih morajo izpolnjevati priglasitveni organi in drugi organi, ki sodelujejo pri ugotavljanju skladnosti, uradnem obveščanju in spremljanju priglašenih organov. |
| --- | --- |

(36)

Da se zagotovi dosledna raven kakovosti pri ugotavljanju skladnosti izdelkov, zajetih s to direktivo, je treba ne le utrditi zahteve, ki jih morajo izpolnjevati organi za ugotavljanje skladnosti, ki želijo biti priglašeni, temveč je treba hkrati določiti zahteve, ki jih morajo izpolnjevati priglasitveni organi in drugi organi, ki sodelujejo pri ugotavljanju skladnosti, uradnem obveščanju in spremljanju priglašenih organov.

| (37) | Z Uredbo (ES) št. 765/2008 se dopolnjuje in krepi veljavni okvir za nadzor trga izdelkov, zajetih s harmonizacijsko zakonodajo Unije, vključno z izdelki, zajetimi s to direktivo. Države članice bi zato morale organizirati in izvajati nadzor trga navedenih izdelkov v skladu z navedeno uredbo in, kjer je to primerno, v skladu z Direktivo 2001/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. decembra 2001 o splošni varnosti proizvodov (12). |
| --- | --- |

(37)

Z Uredbo (ES) št. 765/2008 se dopolnjuje in krepi veljavni okvir za nadzor trga izdelkov, zajetih s harmonizacijsko zakonodajo Unije, vključno z izdelki, zajetimi s to direktivo. Države članice bi zato morale organizirati in izvajati nadzor trga navedenih izdelkov v skladu z navedeno uredbo in, kjer je to primerno, v skladu z Direktivo 2001/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. decembra 2001 o splošni varnosti proizvodov (12).

| (38) | Da se poveča preglednost in skrajša čas obdelave, je zaradi večje učinkovitosti in opiranja na strokovno znanje v državah članicah treba izboljšati sedanji zaščitni postopek, na podlagi katerega lahko Komisija preuči utemeljenost ukrepa, ki ga država članica sprejme zoper izdelke, za katere meni, da ne izpolnjujejo zahtev. |
| --- | --- |

(38)

Da se poveča preglednost in skrajša čas obdelave, je zaradi večje učinkovitosti in opiranja na strokovno znanje v državah članicah treba izboljšati sedanji zaščitni postopek, na podlagi katerega lahko Komisija preuči utemeljenost ukrepa, ki ga država članica sprejme zoper izdelke, za katere meni, da ne izpolnjujejo zahtev.

| (39) | Veljavni sistem bi bilo treba dopolniti s postopkom, ki zainteresiranim stranem omogoča, da so obveščene o ukrepih, sprejetih v zvezi z izdelki, zajetimi s to direktivo, ki predstavljajo tveganje za zdravje in varnost ljudi ali druge vidike zaščite javnega interesa. Prav tako bi moral omogočati organom za nadzor trga, da v sodelovanju z zadevnimi gospodarskimi subjekti glede takšnih izdelkov ukrepajo v zgodnejši fazi. |
| --- | --- |

(39)

Veljavni sistem bi bilo treba dopolniti s postopkom, ki zainteresiranim stranem omogoča, da so obveščene o ukrepih, sprejetih v zvezi z izdelki, zajetimi s to direktivo, ki predstavljajo tveganje za zdravje in varnost ljudi ali druge vidike zaščite javnega interesa. Prav tako bi moral omogočati organom za nadzor trga, da v sodelovanju z zadevnimi gospodarskimi subjekti glede takšnih izdelkov ukrepajo v zgodnejši fazi.

| (40) | Kadar se države članice in Komisija strinjajo glede upravičenosti ukrepa, ki ga sprejme država članica, nadaljnje posredovanje Komisije ne bi smelo biti potrebno. |
| --- | --- |

(40)

Kadar se države članice in Komisija strinjajo glede upravičenosti ukrepa, ki ga sprejme država članica, nadaljnje posredovanje Komisije ne bi smelo biti potrebno.

| (41) | Da bi se upošteval razvoj tehničnega znanja in novih znanstvenih spoznanj, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte, s katerimi bi se spremenile točke 2.3, 2.4 in 2.5, oddelek 3 dela B in oddelek 3 dela C Priloge I ter priloge V, VII in IX. V prihodnje bo to Komisiji omogočilo, da vključi preskusne cikle za hibridne motorje in da v preglednico preskusnih goriv vključi mešana preskusna biogoriva, ko bodo navedena preskusna goriva mednarodno sprejeta. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, tudi na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. |
| --- | --- |

(41)

Da bi se upošteval razvoj tehničnega znanja in novih znanstvenih spoznanj, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte, s katerimi bi se spremenile točke 2.3, 2.4 in 2.5, oddelek 3 dela B in oddelek 3 dela C Priloge I ter priloge V, VII in IX. V prihodnje bo to Komisiji omogočilo, da vključi preskusne cikle za hibridne motorje in da v preglednico preskusnih goriv vključi mešana preskusna biogoriva, ko bodo navedena preskusna goriva mednarodno sprejeta. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, tudi na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.

| (42) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te direktive bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (13). |
| --- | --- |

(42)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te direktive bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (13).

| (43) | Za sprejetje izvedbenih aktov, ki od priglasitvene države članice zahtevajo sprejetje ustreznih popravnih ukrepov v zvezi s priglašenimi organi, ki ne izpolnjujejo zahtev za priglasitev ali jih ne izpolnjujejo več, bi bilo treba uporabiti svetovalni postopek. |
| --- | --- |

(43)

Za sprejetje izvedbenih aktov, ki od priglasitvene države članice zahtevajo sprejetje ustreznih popravnih ukrepov v zvezi s priglašenimi organi, ki ne izpolnjujejo zahtev za priglasitev ali jih ne izpolnjujejo več, bi bilo treba uporabiti svetovalni postopek.

| (44) | Za sprejetje izvedbenih aktov, s katerimi se zagotovi enotna uporaba te direktive, bi bilo treba uporabiti postopek pregleda, zlasti kar zadeva dopolnilne določbe iz člena 24 o postopkih ugotavljanja skladnosti ter kar zadeva zahteve glede kategorij zasnove plovil, identifikacije plovila, tablice graditelja, priročnika za lastnika, sistema za dovod plina, preprečevanja iztoka, vprašalnika za poročanje in navigacijskih luči. |
| --- | --- |

(44)

Za sprejetje izvedbenih aktov, s katerimi se zagotovi enotna uporaba te direktive, bi bilo treba uporabiti postopek pregleda, zlasti kar zadeva dopolnilne določbe iz člena 24 o postopkih ugotavljanja skladnosti ter kar zadeva zahteve glede kategorij zasnove plovil, identifikacije plovila, tablice graditelja, priročnika za lastnika, sistema za dovod plina, preprečevanja iztoka, vprašalnika za poročanje in navigacijskih luči.

| (45) | Komisija bi morala z izvedbenimi akti ugotoviti, ali so ukrepi, ki jih države članice sprejmejo v zvezi z izdelkom, ki predstavlja tveganje za zdravje ali varnost ljudi, za premoženje ali okolje, upravičeni ali ne, pri čemer zaradi posebnega značaja teh ukrepov ne bi smela uporabiti Uredbe (EU) št. 182/2011. |
| --- | --- |

(45)

Komisija bi morala z izvedbenimi akti ugotoviti, ali so ukrepi, ki jih države članice sprejmejo v zvezi z izdelkom, ki predstavlja tveganje za zdravje ali varnost ljudi, za premoženje ali okolje, upravičeni ali ne, pri čemer zaradi posebnega značaja teh ukrepov ne bi smela uporabiti Uredbe (EU) št. 182/2011.

| (46) | Komisija bi morala sprejeti izvedbene akte, ki se začnejo uporabljati takoj, kadar je to potrebno iz izredno nujnih razlogov v ustrezno utemeljenih primerih v zvezi z ugotavljanjem skladnosti, kategorijami zasnove plovil, navigacijskimi lučmi, preprečevanjem iztoka in plinskimi napravami, ki predstavljajo tveganje za zdravje ali varnost ljudi, premoženje ali okolje. |
| --- | --- |

(46)

Komisija bi morala sprejeti izvedbene akte, ki se začnejo uporabljati takoj, kadar je to potrebno iz izredno nujnih razlogov v ustrezno utemeljenih primerih v zvezi z ugotavljanjem skladnosti, kategorijami zasnove plovil, navigacijskimi lučmi, preprečevanjem iztoka in plinskimi napravami, ki predstavljajo tveganje za zdravje ali varnost ljudi, premoženje ali okolje.

| (47) | Odbor, ustanovljen s to direktivo, je lahko v skladu z ustaljeno prakso koristen pri preučevanju vprašanj v zvezi z uporabo te direktive, ki jih v skladu s poslovnikom odbora predlaga njegov predsednik ali predstavnik države članice. |
| --- | --- |

(47)

Odbor, ustanovljen s to direktivo, je lahko v skladu z ustaljeno prakso koristen pri preučevanju vprašanj v zvezi z uporabo te direktive, ki jih v skladu s poslovnikom odbora predlaga njegov predsednik ali predstavnik države članice.

| (48) | Za zagotovitev spremljanja in učinkovitosti te direktive bi države članice morale izpolniti vprašalnik o uporabi te direktive. Nato bi morala Komisija pripraviti in objaviti poročilo o njeni uporabi. |
| --- | --- |

(48)

Za zagotovitev spremljanja in učinkovitosti te direktive bi države članice morale izpolniti vprašalnik o uporabi te direktive. Nato bi morala Komisija pripraviti in objaviti poročilo o njeni uporabi.

| (49) | Države članice bi morale določiti pravila o kaznih za kršitve te direktive in zagotoviti njihovo izvajanje. Navedene kazni bi morale biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. |
| --- | --- |

(49)

Države članice bi morale določiti pravila o kaznih za kršitve te direktive in zagotoviti njihovo izvajanje. Navedene kazni bi morale biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

| (50) | Da se proizvajalcem in drugim gospodarskim subjektom zagotovi dovolj časa za prilagoditev zahtevam iz te direktive, je treba predvideti dovolj dolgo prehodno obdobje po začetku veljavnosti te direktive, v katerem se izdelki, ki so skladni z Direktivo 94/25/ES, še lahko dajo na trg. |
| --- | --- |

(50)

Da se proizvajalcem in drugim gospodarskim subjektom zagotovi dovolj časa za prilagoditev zahtevam iz te direktive, je treba predvideti dovolj dolgo prehodno obdobje po začetku veljavnosti te direktive, v katerem se izdelki, ki so skladni z Direktivo 94/25/ES, še lahko dajo na trg.

| (51) | Da se malim in srednjim proizvajalcem zunajkrmnih pogonskih motorjev na prisilni vžig z močjo, enako ali manjšo od 15 kW, olajša uporaba te direktive in da se jim omogoči, da se prilagodijo novim zahtevam, je zanje primerno predvideti posebno prehodno obdobje. |
| --- | --- |

(51)

Da se malim in srednjim proizvajalcem zunajkrmnih pogonskih motorjev na prisilni vžig z močjo, enako ali manjšo od 15 kW, olajša uporaba te direktive in da se jim omogoči, da se prilagodijo novim zahtevam, je zanje primerno predvideti posebno prehodno obdobje.

| (52) | Ker cilja te direktive, to je zagotavljanja visoke ravni varnosti in zdravja ljudi ter varstva okolja ob hkratnem zagotavljanju delovanja notranjega trga z določitvijo harmoniziranih zahtev za izdelke, zajete s to direktivo, in minimalnih zahtev za nadzor trga države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker je ta cilj zaradi njegovega obsega in učinkov lažje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za dosego navedenega cilja. |
| --- | --- |

(52)

Ker cilja te direktive, to je zagotavljanja visoke ravni varnosti in zdravja ljudi ter varstva okolja ob hkratnem zagotavljanju delovanja notranjega trga z določitvijo harmoniziranih zahtev za izdelke, zajete s to direktivo, in minimalnih zahtev za nadzor trga države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker je ta cilj zaradi njegovega obsega in učinkov lažje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za dosego navedenega cilja.

| (53) | Direktivo 94/25/ES bi bilo zato treba razveljaviti – |
| --- | --- |

(53)

Direktivo 94/25/ES bi bilo zato treba razveljaviti –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet

V tej direktivi so določene zahteve za zasnovo in proizvodnjo izdelkov iz člena 2(1) ter pravila za njihov prosti pretok v Uniji.

Člen 2

Področje uporabe

1.   Ta direktiva se uporablja za naslednje izdelke:

| (a) | plovila za rekreacijo in delno zgrajena plovila za rekreacijo; |
| --- | --- |

(a)

plovila za rekreacijo in delno zgrajena plovila za rekreacijo;

| (b) | osebna plovila in delno zgrajena osebna plovila; |
| --- | --- |

(b)

osebna plovila in delno zgrajena osebna plovila;

| (c) | sestavne dele iz Priloge II, če se dajo na trg Unije ločeno (v nadaljnjem besedilu: sestavni deli); |
| --- | --- |

(c)

sestavne dele iz Priloge II, če se dajo na trg Unije ločeno (v nadaljnjem besedilu: sestavni deli);

| (d) | pogonske motorje, ki so vgrajeni ali posebej namenjeni vgradnji na ali v plovilo; |
| --- | --- |

(d)

pogonske motorje, ki so vgrajeni ali posebej namenjeni vgradnji na ali v plovilo;

| (e) | pogonske motorje, vgrajene na ali v plovilo, pri katerih je bila izvedena znatna modifikacija motorja; |
| --- | --- |

(e)

pogonske motorje, vgrajene na ali v plovilo, pri katerih je bila izvedena znatna modifikacija motorja;

| (f) | plovila, ki so znatno predelana. |
| --- | --- |

(f)

plovila, ki so znatno predelana.

2.   Ta direktiva se ne uporablja za naslednje izdelke:

| (a) | kar zadeva zahteve glede zasnove in izdelave iz dela A Priloge I:






  (i) | plovila, namenjena izključno tekmovanju, vključno s tekmovalnimi čolni na vesla in čolni na vesla za trening, ki jih je kot take označil proizvajalec; |
| --- | --- | --- |

(a)

kar zadeva zahteve glede zasnove in izdelave iz dela A Priloge I:

(i)

plovila, namenjena izključno tekmovanju, vključno s tekmovalnimi čolni na vesla in čolni na vesla za trening, ki jih je kot take označil proizvajalec;

| (ii) | kanuje in kajake, zasnovane tako, da jih je mogoče poganjati izključno s človeško močjo, gondole ter čolne na pedala; |
| --- | --- |

(ii)

kanuje in kajake, zasnovane tako, da jih je mogoče poganjati izključno s človeško močjo, gondole ter čolne na pedala;

| (iii) | jadralne deske, zasnovane tako, da jih je mogoče poganjati izključno na veter in da jih lahko upravlja izključno oseba ali osebe, ki stojijo; |
| --- | --- |

(iii)

jadralne deske, zasnovane tako, da jih je mogoče poganjati izključno na veter in da jih lahko upravlja izključno oseba ali osebe, ki stojijo;

| (iv) | jadralne deske; |
| --- | --- |

(iv)

jadralne deske;

| (v) | originalna zgodovinska plovila in posamezne replike zgodovinskih plovil, ki so bile zasnovane pred letom 1950 in so zgrajene pretežno iz originalnih materialov ter jih je kot take označil proizvajalec; |
| --- | --- |

(v)

originalna zgodovinska plovila in posamezne replike zgodovinskih plovil, ki so bile zasnovane pred letom 1950 in so zgrajene pretežno iz originalnih materialov ter jih je kot take označil proizvajalec;

| (vi) | eksperimentalna plovila, če se ne dajo na trg Unije; |
| --- | --- |

(vi)

eksperimentalna plovila, če se ne dajo na trg Unije;

| (vii) | plovila, zgrajena za lastno uporabo, če se v petih letih po tem, ko je bilo plovilo dano v uporabo, ne dajo naknadno na trg Unije; |
| --- | --- |

(vii)

plovila, zgrajena za lastno uporabo, če se v petih letih po tem, ko je bilo plovilo dano v uporabo, ne dajo naknadno na trg Unije;

| (viii) | plovila, posebej namenjena za uporabo s posadko in za prevoz potnikov v komercialne namene, brez poseganja v odstavek 3, ne glede na število potnikov; |
| --- | --- |

(viii)

plovila, posebej namenjena za uporabo s posadko in za prevoz potnikov v komercialne namene, brez poseganja v odstavek 3, ne glede na število potnikov;

| (ix) | podvodna plovila; |
| --- | --- |

(ix)

podvodna plovila;

| (x) | vozila z zračno blazino; |
| --- | --- |

(x)

vozila z zračno blazino;

| (xi) | hidrogliserje; |
| --- | --- |

(xi)

hidrogliserje;

| (xii) | plovila na parni pogon z zunanjim zgorevanjem, ki za gorivo uporabljajo premog, koks, les, olje ali plin; |
| --- | --- |

(xii)

plovila na parni pogon z zunanjim zgorevanjem, ki za gorivo uporabljajo premog, koks, les, olje ali plin;

| (xiii) | amfibijska vozila, tj. kolesna ali gosenična motorna vozila, ki se lahko uporabljajo na vodi in na kopnem; |
| --- | --- |

(xiii)

amfibijska vozila, tj. kolesna ali gosenična motorna vozila, ki se lahko uporabljajo na vodi in na kopnem;

| (b) | kar zadeva zahteve glede emisij izpušnih plinov iz dela B Priloge I:






  (i) | pogonske motorje, vgrajene ali posebej namenjene vgradnji na naslednje izdelke:






  — | plovila, namenjena izključno tekmovanju, ki jih je kot taka označil proizvajalec, |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

kar zadeva zahteve glede emisij izpušnih plinov iz dela B Priloge I:

(i)

pogonske motorje, vgrajene ali posebej namenjene vgradnji na naslednje izdelke:

—

plovila, namenjena izključno tekmovanju, ki jih je kot taka označil proizvajalec,

| — | eksperimentalna plovila, če se ne dajo na trg Unije, |
| --- | --- |

—

eksperimentalna plovila, če se ne dajo na trg Unije,

| — | plovila, posebej namenjena za uporabo s posadko in za prevoz potnikov v komercialne namene, brez poseganja v odstavek 3, ne glede na število potnikov, |
| --- | --- |

—

plovila, posebej namenjena za uporabo s posadko in za prevoz potnikov v komercialne namene, brez poseganja v odstavek 3, ne glede na število potnikov,

| — | podvodna plovila, |
| --- | --- |

—

podvodna plovila,

| — | vozila z zračno blazino, |
| --- | --- |

—

vozila z zračno blazino,

| — | hidrogliserje, |
| --- | --- |

—

hidrogliserje,

| — | amfibijska vozila, tj. kolesna ali gosenična motorna vozila, ki se lahko uporabljajo na vodi in na kopnem; |
| --- | --- |

—

amfibijska vozila, tj. kolesna ali gosenična motorna vozila, ki se lahko uporabljajo na vodi in na kopnem;

| (ii) | originalne zgodovinske pogonske motorje in posamezne replike zgodovinskih pogonskih motorjev, ki so bili zasnovani pred letom 1950, se ne proizvajajo serijsko in so nameščene na plovilih iz točk (v) ali (vii) točke (a); |
| --- | --- |

(ii)

originalne zgodovinske pogonske motorje in posamezne replike zgodovinskih pogonskih motorjev, ki so bili zasnovani pred letom 1950, se ne proizvajajo serijsko in so nameščene na plovilih iz točk (v) ali (vii) točke (a);

| (iii) | pogonske motorje, zgrajene za lastno uporabo, če se v petih letih po tem, ko je bilo plovilo dano v uporabo, ne dajo na trg Unije; |
| --- | --- |

(iii)

pogonske motorje, zgrajene za lastno uporabo, če se v petih letih po tem, ko je bilo plovilo dano v uporabo, ne dajo na trg Unije;

| (c) | kar zadeva zahteve glede emisij hrupa iz dela C Priloge I:






  (i) | vsa plovila iz točke (b); |
| --- | --- | --- |

(c)

kar zadeva zahteve glede emisij hrupa iz dela C Priloge I:

(i)

vsa plovila iz točke (b);

| (ii) | plovila, zgrajena za lastno uporabo, če se v petih letih po tem, ko je bilo plovilo dano v uporabo, ne dajo naknadno na trg Unije. |
| --- | --- |

(ii)

plovila, zgrajena za lastno uporabo, če se v petih letih po tem, ko je bilo plovilo dano v uporabo, ne dajo naknadno na trg Unije.

3.   Dejstvo, da bi bilo isto plovilo mogoče uporabiti tudi v komercialne namene ali za športno in prostočasno usposabljanje, plovila ne izključuje iz področja uporabe te direktive, če se da na trg Unije v rekreativne namene.

Člen 3

Opredelitev pojmov

V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve:

| 1. | „plovilo“ pomeni katero koli plovilo za rekreacijo ali osebno plovilo; |
| --- | --- |

1.

„plovilo“ pomeni katero koli plovilo za rekreacijo ali osebno plovilo;

| 2. | „plovilo za rekreacijo“ pomeni katero koli plovilo katere koli vrste, razen osebnega plovila, za šport in prosti čas, z dolžino trupa od 2,5 m do 24 m, ne glede na vrsto pogona; |
| --- | --- |

2.

„plovilo za rekreacijo“ pomeni katero koli plovilo katere koli vrste, razen osebnega plovila, za šport in prosti čas, z dolžino trupa od 2,5 m do 24 m, ne glede na vrsto pogona;

| 3. | „osebno plovilo“ pomeni plovilo za šport in prosti čas z dolžino trupa manj kot 4 m, opremljeno s pogonskim motorjem, katerega primarni vir pogona je vodna turbina in ki je bilo zasnovano tako, da ga upravlja oseba ali osebe, ki sedijo, stojijo ali klečijo na trupu in ne v njem; |
| --- | --- |

3.

„osebno plovilo“ pomeni plovilo za šport in prosti čas z dolžino trupa manj kot 4 m, opremljeno s pogonskim motorjem, katerega primarni vir pogona je vodna turbina in ki je bilo zasnovano tako, da ga upravlja oseba ali osebe, ki sedijo, stojijo ali klečijo na trupu in ne v njem;

| 4. | „plovilo, zgrajeno za lastno uporabo“ pomeni plovilo, ki ga je za lastno uporabo pretežno zgradil njegov bodoči uporabnik; |
| --- | --- |

4.

„plovilo, zgrajeno za lastno uporabo“ pomeni plovilo, ki ga je za lastno uporabo pretežno zgradil njegov bodoči uporabnik;

| 5. | „pogonski motor“ pomeni kateri koli motor z notranjim zgorevanjem na prisilni ali kompresijski vžig, ki se neposredno ali posredno uporablja za pogonske namene; |
| --- | --- |

5.

„pogonski motor“ pomeni kateri koli motor z notranjim zgorevanjem na prisilni ali kompresijski vžig, ki se neposredno ali posredno uporablja za pogonske namene;

| 6. | „znatna modifikacija motorja“ pomeni modifikacijo pogonskega motorja, ki bi morda lahko povzročila prekoračitev mejnih vrednosti emisij motorja iz dela B Priloge I ali ki poveča nazivno moč motorja za več kot 15 %; |
| --- | --- |

6.

„znatna modifikacija motorja“ pomeni modifikacijo pogonskega motorja, ki bi morda lahko povzročila prekoračitev mejnih vrednosti emisij motorja iz dela B Priloge I ali ki poveča nazivno moč motorja za več kot 15 %;

| 7. | „znatna predelava plovila“ pomeni predelavo plovila, s katero se spremeni vrsta pogona plovila, ki vključuje znatno modifikacijo motorja ali s katero se plovilo spremeni v tolikšni meri, da morda ne izpolnjuje bistvenih veljavnih varnostnih in okoljskih zahtev iz te direktive; |
| --- | --- |

7.

„znatna predelava plovila“ pomeni predelavo plovila, s katero se spremeni vrsta pogona plovila, ki vključuje znatno modifikacijo motorja ali s katero se plovilo spremeni v tolikšni meri, da morda ne izpolnjuje bistvenih veljavnih varnostnih in okoljskih zahtev iz te direktive;

| 8. | „vrsta pogona“ pomeni način, na katerega se plovilo poganja; |
| --- | --- |

8.

„vrsta pogona“ pomeni način, na katerega se plovilo poganja;

| 9. | „družina motorjev“ pomeni proizvajalčevo razvrstitev motorjev, ki naj bi po zasnovi imeli podobne lastnosti glede emisij izpušnih plinov ali hrupa, v skupine; |
| --- | --- |

9.

„družina motorjev“ pomeni proizvajalčevo razvrstitev motorjev, ki naj bi po zasnovi imeli podobne lastnosti glede emisij izpušnih plinov ali hrupa, v skupine;

| 10. | „dolžina trupa“ pomeni dolžino trupa, izmerjeno v skladu s harmoniziranim standardom; |
| --- | --- |

10.

„dolžina trupa“ pomeni dolžino trupa, izmerjeno v skladu s harmoniziranim standardom;

| 11. | „omogočanje dostopnosti na trgu“ pomeni vsako dobavo izdelka za distribucijo, porabo ali uporabo na trgu Unije v okviru gospodarske dejavnosti, bodisi odplačno ali neodplačno; |
| --- | --- |

11.

„omogočanje dostopnosti na trgu“ pomeni vsako dobavo izdelka za distribucijo, porabo ali uporabo na trgu Unije v okviru gospodarske dejavnosti, bodisi odplačno ali neodplačno;

| 12. | „dajanje na trg“ pomeni prvo omogočanje dostopnosti izdelka na trgu Unije; |
| --- | --- |

12.

„dajanje na trg“ pomeni prvo omogočanje dostopnosti izdelka na trgu Unije;

| 13. | „dajanje v uporabo“ pomeni prvo uporabo izdelka, zajetega s to direktivo, v Uniji s strani njegovega končnega uporabnika; |
| --- | --- |

13.

„dajanje v uporabo“ pomeni prvo uporabo izdelka, zajetega s to direktivo, v Uniji s strani njegovega končnega uporabnika;

| 14. | „proizvajalec“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki proizvaja izdelek ali za katero se takšen izdelek zasnuje ali proizvaja in ki ta izdelek trži pod svojim imenom ali blagovno znamko; |
| --- | --- |

14.

„proizvajalec“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki proizvaja izdelek ali za katero se takšen izdelek zasnuje ali proizvaja in ki ta izdelek trži pod svojim imenom ali blagovno znamko;

| 15. | „pooblaščeni zastopnik“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo s sedežem v Uniji, ki jo je proizvajalec pisno pooblastil, da v njegovem imenu izvaja določene naloge; |
| --- | --- |

15.

„pooblaščeni zastopnik“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo s sedežem v Uniji, ki jo je proizvajalec pisno pooblastil, da v njegovem imenu izvaja določene naloge;

| 16. | „uvoznik“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo s sedežem v Uniji, ki da izdelek iz tretje države na trg Unije; |
| --- | --- |

16.

„uvoznik“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo s sedežem v Uniji, ki da izdelek iz tretje države na trg Unije;

| 17. | „zasebni uvoznik“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo s sedežem v Uniji, ki v okviru nekomercialne dejavnosti uvozi izdelek iz tretje države v Unijo, da bi ga dal v uporabo za lastne potrebe; |
| --- | --- |

17.

„zasebni uvoznik“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo s sedežem v Uniji, ki v okviru nekomercialne dejavnosti uvozi izdelek iz tretje države v Unijo, da bi ga dal v uporabo za lastne potrebe;

| 18. | „distributer“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo v dobavni verigi, ki ni proizvajalec ali uvoznik in ki omogoči dostopnost izdelka na trgu; |
| --- | --- |

18.

„distributer“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo v dobavni verigi, ki ni proizvajalec ali uvoznik in ki omogoči dostopnost izdelka na trgu;

| 19. | „gospodarski subjekti“ pomeni proizvajalca, pooblaščenega zastopnika, uvoznika in distributerja; |
| --- | --- |

19.

„gospodarski subjekti“ pomeni proizvajalca, pooblaščenega zastopnika, uvoznika in distributerja;

| 20. | „harmonizirani standard“ pomeni harmonizirani standard, kot je opredeljen v točki (c) člena 2(1) Uredbe (EU) št. 1025/2012; |
| --- | --- |

20.

„harmonizirani standard“ pomeni harmonizirani standard, kot je opredeljen v točki (c) člena 2(1) Uredbe (EU) št. 1025/2012;

| 21. | „akreditacija“ pomeni akreditacijo, kot je opredeljena v točki 10 člena 2 Uredbe (ES) št. 765/2008; |
| --- | --- |

21.

„akreditacija“ pomeni akreditacijo, kot je opredeljena v točki 10 člena 2 Uredbe (ES) št. 765/2008;

| 22. | „nacionalni akreditacijski organ“ pomeni nacionalni akreditacijski organ, kot je opredeljen v točki 11 člena 2 Uredbe (ES) št. 765/2008; |
| --- | --- |

22.

„nacionalni akreditacijski organ“ pomeni nacionalni akreditacijski organ, kot je opredeljen v točki 11 člena 2 Uredbe (ES) št. 765/2008;

| 23. | „ugotavljanje skladnosti“ pomeni proces ugotavljanja, ali so zahteve iz te direktive glede izdelka izpolnjene; |
| --- | --- |

23.

„ugotavljanje skladnosti“ pomeni proces ugotavljanja, ali so zahteve iz te direktive glede izdelka izpolnjene;

| 24. | „organ za ugotavljanje skladnosti“ pomeni organ, ki izvaja dejavnosti ugotavljanja skladnosti, vključno z umerjanjem, preskušanjem, potrjevanjem in pregledovanjem; |
| --- | --- |

24.

„organ za ugotavljanje skladnosti“ pomeni organ, ki izvaja dejavnosti ugotavljanja skladnosti, vključno z umerjanjem, preskušanjem, potrjevanjem in pregledovanjem;

| 25. | „odpoklic“ pomeni vsak ukrep za dosego vračila izdelka, ki je že dostopen končnemu uporabniku; |
| --- | --- |

25.

„odpoklic“ pomeni vsak ukrep za dosego vračila izdelka, ki je že dostopen končnemu uporabniku;

| 26. | „umik“ pomeni vsak ukrep za preprečitev dostopnosti izdelka iz dobavne verige na trgu; |
| --- | --- |

26.

„umik“ pomeni vsak ukrep za preprečitev dostopnosti izdelka iz dobavne verige na trgu;

| 27. | „nadzor trga“ pomeni dejavnosti, ki jih izvajajo javni organi, in ukrepe, ki jih ti sprejmejo za zagotovitev, da so izdelki skladni z veljavnimi zahtevami iz harmonizacijske zakonodaje Unije in ne ogrožajo zdravja, varnosti ali drugega vidika zaščite javnih interesov; |
| --- | --- |

27.

„nadzor trga“ pomeni dejavnosti, ki jih izvajajo javni organi, in ukrepe, ki jih ti sprejmejo za zagotovitev, da so izdelki skladni z veljavnimi zahtevami iz harmonizacijske zakonodaje Unije in ne ogrožajo zdravja, varnosti ali drugega vidika zaščite javnih interesov;

| 28. | „oznaka CE“ pomeni oznako, s katero proizvajalec izjavlja, da je izdelek skladen z veljavnimi zahtevami iz harmonizacijske zakonodaje Unije, ki določa njeno namestitev; |
| --- | --- |

28.

„oznaka CE“ pomeni oznako, s katero proizvajalec izjavlja, da je izdelek skladen z veljavnimi zahtevami iz harmonizacijske zakonodaje Unije, ki določa njeno namestitev;

| 29. | „harmonizacijska zakonodaja Unije“ pomeni zakonodajo Unije, s katero se harmonizirajo pogoji za trženje izdelkov. |
| --- | --- |

29.

„harmonizacijska zakonodaja Unije“ pomeni zakonodajo Unije, s katero se harmonizirajo pogoji za trženje izdelkov.

Člen 4

Bistvene zahteve

1.   Izdelki iz člena 2(1) so lahko dostopni ali se dajo v uporabo le, če ob pravilnem vzdrževanju in uporabi v skladu z njihovo namembnostjo ne ogrožajo zdravja in varnosti ljudi, premoženja ali okolja, in le, če izpolnjujejo bistvene veljavne zahteve iz Priloge I.

2.   Države članice zagotovijo, da izdelki iz člena 2(1) niso dostopni na trgu in se ne dajo v uporabo, če niso skladni z zahtevami iz odstavka 1.

Člen 5

Nacionalne določbe v zvezi s plovbo

Ta direktiva državam članicam ne preprečuje sprejetja določb v zvezi s plovbo po nekaterih vodah, kar zadeva varstvo okolja, strukturo plovnih poti in zagotavljanje varnosti na plovnih poteh, če navedene določbe ne zahtevajo modifikacije plovila, skladnega s to direktivo, ter so utemeljene in sorazmerne.

Člen 6

Prosti pretok

1.   Države članice na svojem ozemlju ne ovirajo omogočanja dostopnosti plovil, ki so skladna s to direktivo, na trgu ali, brez poseganja v člen 5, njihovega dajanja v uporabo.

2.   Države članice ne ovirajo omogočanja dostopnosti delno zgrajenih plovil na trgu, kadar proizvajalec ali uvoznik v skladu s Prilogo III izjavi, da naj bi jih dokončali drugi.

3.   Države članice ne ovirajo omogočanja dostopnosti na trgu ali dajanja v uporabo sestavnih delov, ki so skladni s to direktivo in so skladno z izjavo proizvajalca ali uvoznika iz člena 15 namenjeni za vgradnjo v plovilo.

4.   Države članice ne ovirajo omogočanja dostopnosti na trgu ali dajanja v uporabo nobenega od naslednjih pogonskih motorjev:

| (a) | motorjev, vgrajenih v plovilo ali ne in skladnih s to direktivo; |
| --- | --- |

(a)

motorjev, vgrajenih v plovilo ali ne in skladnih s to direktivo;

| (b) | motorjev, vgrajenih v plovilo in homologiranih v skladu z Direktivo 97/68/ES, ki so skladni z mejnimi vrednostmi emisij stopnje IIIA, stopnje IIIB ali stopnje IV za motorje na kompresijski vžig, ki se ne uporabljajo za pogon plovil, ki plujejo po celinskih plovnih poteh, lokomotiv in železniških motornih vozil, kot je določeno v točki 4.1.2 Priloge I k navedeni direktivi, ter skladnih s to direktivo, razen z zahtevami glede emisij izpušnih plinov iz dela B Priloge I; |
| --- | --- |

(b)

motorjev, vgrajenih v plovilo in homologiranih v skladu z Direktivo 97/68/ES, ki so skladni z mejnimi vrednostmi emisij stopnje IIIA, stopnje IIIB ali stopnje IV za motorje na kompresijski vžig, ki se ne uporabljajo za pogon plovil, ki plujejo po celinskih plovnih poteh, lokomotiv in železniških motornih vozil, kot je določeno v točki 4.1.2 Priloge I k navedeni direktivi, ter skladnih s to direktivo, razen z zahtevami glede emisij izpušnih plinov iz dela B Priloge I;

| (c) | motorjev, vgrajenih v plovilo in homologiranih v skladu z Uredbo (ES) št. 595/2009 ter skladnih s to direktivo, razen z zahtevami glede emisij izpušnih plinov iz dela B Priloge I. |
| --- | --- |

(c)

motorjev, vgrajenih v plovilo in homologiranih v skladu z Uredbo (ES) št. 595/2009 ter skladnih s to direktivo, razen z zahtevami glede emisij izpušnih plinov iz dela B Priloge I.

Točki (b) in (c) prvega pododstavka se uporabljata pod pogojem, da – kadar je motor prilagojen za vgradnjo v plovilo – oseba, ki je opravila prilagoditev, zagotovi, da je v celoti upoštevala podatke in druge informacije proizvajalca motorja, da bi tako zagotovila, da bo motor po vgradnji v skladu z njenimi navodili za vgradnjo še naprej izpolnjeval zahteve glede emisij izpušnih plinov bodisi iz Direktive 97/68/ES bodisi iz Uredbe (ES) št. 595/2009, kot je izjavil proizvajalec motorja. Oseba, ki je prilagodila motor, skladno s členom 15 izjavi, da bo motor po vgradnji v skladu z njenimi navodili za vgradnjo,še naprej izpolnjeval zahteve glede emisij izpušnih plinov bodisi iz Direktive 97/68/ES bodisi iz Uredbe (ES) št. 595/2009, kot je izjavil proizvajalec motorja.

5.   Države članice ne ovirajo predstavljanja izdelkov iz člena 2(1), ki niso skladni s to direktivo, na sejmih, razstavah, predstavitvah in drugih podobnih dogodkih, če je z vidnim znakom jasno označeno, da takšni izdelki niso skladni s to direktivo in ne bodo dostopni ali dani v uporabo v Uniji, dokler ne bodo z njo skladni.

POGLAVJE II

OBVEZNOSTI GOSPODARSKIH SUBJEKTOV IN ZASEBNIH UVOZNIKOV

Člen 7

Obveznosti proizvajalcev

1.   Proizvajalci pri dajanju svojih izdelkov na trg zagotovijo, da so bili ti zasnovani in proizvedeni v skladu z zahtevami iz člena 4(1) in Priloge I.

2.   Proizvajalci pripravijo tehnično dokumentacijo v skladu s členom 25 in izvedejo ali dajo izvesti veljavni postopek ugotavljanja skladnosti v skladu s členi 19 do 22 in členom 24.

Kadar je bilo s tem postopkom dokazano, da je izdelek skladen z veljavnimi zahtevami, proizvajalci sestavijo izjavo iz člena 15 ter označijo in namestijo oznako CE v skladu s členoma 17 in 18.

3.   Proizvajalci hranijo tehnično dokumentacijo in izvod izjave iz člena 15 še 10 let po tem, ko je bil izdelek dan na trg.

4.   Proizvajalci zagotovijo, da se izvajajo postopki za zagotovitev skladnosti serijske proizvodnje. Ustrezno se upoštevajo spremembe pri zasnovi izdelka ali njegovih lastnostih ter spremembe harmoniziranih standardov, s sklicevanjem na katere je razglašena skladnost izdelka.

Če je to potrebno zaradi tveganj, ki jih predstavlja izdelek, proizvajalci za zaščito zdravja in varnosti potrošnikov pregledujejo vzorce izdelkov, dostopnih na trgu, preverjajo in po potrebi vodijo evidenco pritožb in seznam neustreznih in odpoklicanih izdelkov ter o vsakem takšnem spremljanju obveščajo distributerje.

5.   Proizvajalci zagotovijo, da je na njihovih izdelkih označena številka tipa, številka serije, serijska številka ali drug identifikacijski element, kadar velikost ali narava sestavnih delov tega ne dopušča, pa zagotovijo, da so podatki navedeni na embalaži ali v dokumentu, ki je priložen izdelku.

6.   Proizvajalci na izdelku navedejo svoje ime, registrirano trgovsko ime ali registrirano blagovno znamko in naslov, na katerem so dosegljivi, kadar to ni mogoče, pa podatke navedejo na embalaži ali v dokumentu, ki je priložen izdelku. V naslovu mora biti naveden center za stike, kjer je proizvajalec dosegljiv.

7.   Proizvajalci zagotovijo, da so izdelku v priročniku za lastnika priložena navodila in varnostne informacije v jeziku ali jezikih, ki jih določi zadevna država članica ter jih potrošniki in drugi končni uporabniki brez težav razumejo.

8.   Proizvajalci, ki menijo ali utemeljeno domnevajo, da izdelek, ki so ga dali na trg, ni skladen s to direktivo, nemudoma sprejmejo popravne ukrepe, potrebne za zagotovitev skladnosti izdelka, ali pa ga po potrebi umaknejo ali odpokličejo. Kadar izdelek predstavlja tveganje, proizvajalci o tem nemudoma obvestijo pristojne nacionalne organe držav članic, v katerih so omogočili dostopnost svojega izdelka, in navedejo podrobnosti, zlasti o neskladnosti in vseh sprejetih popravnih ukrepih.

9.   Proizvajalci pristojnemu nacionalnemu organu na podlagi obrazložene zahteve predložijo vse informacije in dokumentacijo, potrebne za dokazovanje skladnosti izdelka, v jeziku, ki ga ta organ brez težav razume. Z navedenim organom na njegovo zahtevo sodelujejo pri vseh ukrepih za odpravo tveganj, povezanih z izdelki, ki so jih dali na trg.

Člen 8

Pooblaščeni zastopniki

1.   Proizvajalec lahko s pisnim pooblastilom imenuje pooblaščenega zastopnika.

2.   Obveznosti iz člena 7(1) in priprava tehnične dokumentacije niso del pooblastila pooblaščenega zastopnika.

3.   Pooblaščeni zastopnik izvaja naloge, določene v pooblastilu, ki ga je prejel od proizvajalca. Pooblastilo mu omogoča, da izvaja vsaj naslednje naloge:

| (a) | za nacionalne nadzorne organe hrani izvod izjave iz člena 15 in tehnično dokumentacijo še 10 let po tem, ko je bil izdelek dan na trg; |
| --- | --- |

(a)

za nacionalne nadzorne organe hrani izvod izjave iz člena 15 in tehnično dokumentacijo še 10 let po tem, ko je bil izdelek dan na trg;

| (b) | pristojnemu nacionalnemu organu na podlagi obrazložene zahteve predloži vse informacije in dokumentacijo, potrebne za dokazovanje skladnosti izdelka; |
| --- | --- |

(b)

pristojnemu nacionalnemu organu na podlagi obrazložene zahteve predloži vse informacije in dokumentacijo, potrebne za dokazovanje skladnosti izdelka;

| (c) | na zahtevo pristojnih nacionalnih organov z njimi sodeluje pri vseh ukrepih za odpravo tveganj, povezanih z izdelki, ki sodijo na njihovo delovno področje. |
| --- | --- |

(c)

na zahtevo pristojnih nacionalnih organov z njimi sodeluje pri vseh ukrepih za odpravo tveganj, povezanih z izdelki, ki sodijo na njihovo delovno področje.

Člen 9

Obveznosti uvoznikov

1.   Uvozniki dajejo na trg Unije le skladne izdelke.

2.   Preden uvozniki dajo izdelek na trg, zagotovijo, da je proizvajalec izvedel ustrezen postopek ugotavljanja skladnosti. Zagotovijo tudi, da je proizvajalec pripravil tehnično dokumentacijo, da ima izdelek oznako CE iz člena 17 in so mu priloženi dokumenti, zahtevani v skladu s členom 15 in točko 2.5 dela A Priloge I, točko 4 dela B Priloge I in točko 2 dela C Priloge I, ter da je proizvajalec izpolnil zahteve iz člena 7(5) in (6).

Kadar uvoznik meni ali utemeljeno domneva, da izdelek ni skladen z zahtevami iz člena 4(1) in Priloge I, izdelka ne da na trg, dokler ni skladen z zahtevami. Kadar izdelek predstavlja tveganje, uvoznik o tem obvesti proizvajalca in organe za nadzor trga.

3.   Uvozniki na izdelku navedejo svoje ime, registrirano trgovsko ime ali registrirano blagovno znamko in naslov, na katerem so dosegljivi, če to pri sestavnih delih ni mogoče, pa podatke navedejo na embalaži ali v dokumentu, ki je priložen izdelku.

4.   Uvozniki zagotovijo, da so izdelku v priročniku za lastnika priložena navodila in varnostne informacije v jeziku ali jezikih, ki jih določi zadevna država članica ter jih potrošniki in drugi končni uporabniki brez težav razumejo.

5.   Uvozniki zagotovijo, da v času njihove odgovornosti za izdelek pogoji skladiščenja ali prevoza ne ogrožajo njegove skladnosti z zahtevami iz člena 4(1) in Priloge I.

6.   Če se to šteje za potrebno zaradi tveganj, ki jih predstavlja izdelek, uvozniki za zaščito zdravja in varnosti potrošnikov pregledujejo vzorce izdelkov, dostopnih na trgu, preverjajo in po potrebi vodijo evidenco pritožb ter seznam neustreznih izdelkov in odpoklicev izdelkov ter o takšnem spremljanju obveščajo distributerje.

7.   Uvozniki, ki menijo ali utemeljeno domnevajo, da izdelek, ki so ga dali na trg, ni skladen s to direktivo, nemudoma sprejmejo popravne ukrepe, potrebne za zagotovitev skladnosti izdelka, ali pa ga po potrebi umaknejo ali odpokličejo. Kadar izdelek predstavlja tveganje, o tem nemudoma obvestijo pristojne nacionalne organe držav članic, v katerih so omogočili dostopnost izdelka, in navedejo podrobnosti, zlasti o neskladnosti in vseh sprejetih popravnih ukrepih.

8.   Uvozniki še 10 let po tem, ko je bil izdelek dan na trg, za organe za nadzor trga hranijo izvod izjave iz člena 15 in poskrbijo, da jim lahko na zahtevo predložijo tehnično dokumentacijo.

9.   Uvozniki pristojnemu nacionalnemu organu na podlagi obrazložene zahteve predložijo vse informacije in dokumentacijo, potrebne za dokazovanje skladnosti izdelka v jeziku, ki ga ta organ brez težav razume. Z navedenim organom na zahtevo sodelujejo pri vseh ukrepih za odpravo tveganj, povezanih z izdelki, ki so jih dali na trg.

Člen 10

Obveznosti distributerjev

1.   Distributerji pri omogočanju dostopnosti izdelka na trgu delujejo skrbno ob upoštevanju zahtev iz te direktive.

2.   Preden distributerji omogočijo dostopnost izdelka na trgu, preverijo, ali ima oznako CE iz člena 17 in so mu priloženi dokumenti iz člena 7(7), člena 15 in točke 2.5 dela A Priloge I, točke 4 dela B Priloge I in točke 2 dela C Priloge I ter navodila in varnostne informacije v jeziku ali jezikih, ki jih potrošniki in drugi končni uporabniki v državi članici, v kateri naj bi bila omogočena dostopnost izdelka na trgu, brez težav razumejo, ter ali sta proizvajalec in uvoznik izpolnila zahteve iz člena 7(5) in (6) ter člena 9(3).

Kadar distributer meni ali utemeljeno domneva, da izdelek ni skladen z zahtevami iz člena 4(1) in Priloge I, ne omogoči dostopnosti izdelka na trgu, dokler ni skladen z zahtevami. Kadar izdelek predstavlja tveganje, o tem obvesti proizvajalca ali uvoznika in organe za nadzor trga.

3.   Distributerji zagotovijo, da v času njihove odgovornosti za izdelek pogoji skladiščenja ali prevoza ne ogrožajo njegove skladnosti z zahtevami iz člena 4(1) in Priloge I.

4.   Distributerji, ki menijo ali utemeljeno domnevajo, da izdelek, katerega dostopnost na trgu so omogočili, ni skladen s to direktivo, poskrbijo za sprejetje popravnih ukrepov, potrebnih za zagotovitev skladnosti izdelka, ali pa ga po potrebi umaknejo ali odpokličejo. Kadar izdelek predstavlja tveganje, o tem nemudoma obvestijo pristojne nacionalne organe držav članic, v katerih so omogočili dostopnost izdelka na trgu, in navedejo podrobnosti, zlasti o neskladnosti in vseh sprejetih popravnih ukrepih.

5.   Distributerji pristojnemu nacionalnemu organu na podlagi obrazložene zahteve predložijo vse informacije in dokumentacijo, potrebne za dokazovanje skladnosti izdelka. S tem organom na njegovo zahtevo sodelujejo pri vseh ukrepih za odpravo tveganj, povezanih z izdelki, katerih dostopnost na trgu so omogočili.

Člen 11

Primeri, ko se obveznosti proizvajalcev uporabljajo za uvoznike in distributerje

Uvoznik ali distributer se za namene te direktive šteje za proizvajalca in prevzame obveznosti proizvajalca iz člena 7, kadar da izdelek na trg pod svojim imenom ali blagovno znamko ali pa izdelek, ki je že na trgu, modificira tako, da to lahko vpliva na njegovo skladnost z zahtevami iz te direktive.

Člen 12

Obveznosti zasebnih uvoznikov

1.   Če proizvajalec ne izpolnjuje obveznosti v zvezi s skladnostjo izdelka s to direktivo, zasebni uvoznik, preden da izdelek v uporabo, zagotovi, da je bil ta zasnovan in proizveden v skladu z zahtevami iz člena 4(1) in Priloge I, ter izpolni ali zahteva izpolnitev obveznosti proizvajalca iz člena 7(2), (3), (7) in (9).

2.   Če proizvajalec ne zagotovi zahtevane tehnične dokumentacije, zasebni uvoznik poskrbi za njeno pripravo na podlagi ustreznega strokovnega znanja.

3.   Zasebni uvoznik zagotovi, da sta ime in naslov priglašenega organa, ki je izvedel ugotavljanje skladnosti izdelka, označena na izdelku.

Člen 13

Identifikacija gospodarskih subjektov

1.   Gospodarski subjekti na zahtevo organov za nadzor trga identificirajo:

| (a) | vsak gospodarski subjekt, ki jim je dobavil izdelek; |
| --- | --- |

(a)

vsak gospodarski subjekt, ki jim je dobavil izdelek;

| (b) | vsak gospodarski subjekt, ki so mu dobavili izdelek. |
| --- | --- |

(b)

vsak gospodarski subjekt, ki so mu dobavili izdelek.

Gospodarski subjekti morajo biti sposobni predložiti informacije iz prvega pododstavka še 10 let po tem, ko jim je bil izdelek dobavljen, in še 10 let po tem, ko so izdelek dobavili.

2.   Zasebni uvozniki na zahtevo organov za nadzor trga identificirajo gospodarski subjekt, ki jim je dobavil izdelek.

Zasebni uvozniki morajo biti sposobni predložiti informacije iz prvega pododstavka še 10 let po tem, ko jim je bil izdelek dobavljen.

POGLAVJE III

SKLADNOST IZDELKA

Člen 14

Domneva o skladnosti

Za izdelke, ki so v skladu s harmoniziranimi standardi ali njihovimi deli, katerih sklici so bili objavljeni v Uradnem listu Evropske unije, se šteje, da so skladni z zahtevami, ki jih zajemajo navedeni standardi ali njihovi deli, iz člena 4(1) in Priloge I.

Člen 15

Izjava EU o skladnosti in izjava v skladu s Prilogo III

1.   V izjavi EU o skladnosti se navede, da je bilo dokazano izpolnjevanje zahtev, določenih v členu 4(1) in Prilogi I, ali zahtev iz točk (b) ali (c) člena 6(4).

2.   Izjava EU o skladnosti ima vzorčno zgradbo iz Priloge IV k tej direktivi, vsebuje elemente, določene v ustreznih modulih iz Priloge II k Sklepu št. 768/2008/ES in Priloge V k tej direktivi, ter se stalno posodablja. Prevede se v jezik ali jezike, ki jih zahteva država članica, v kateri je izdelek dostopen na trgu ali dan v uporabo.

3.   Proizvajalec, zasebni uvoznik ali oseba, ki je prilagodila motor iz točk (b) in (c) člena 6(4), s sestavitvijo izjave EU o skladnosti prevzame odgovornost za skladnost izdelka.

4.   Izjava EU o skladnosti iz odstavka 3 je priložena naslednjim izdelkom, kadar je omogočena njihova dostopnost na trgu ali se dajo v uporabo:

| (a) | plovilom; |
| --- | --- |

(a)

plovilom;

| (b) | sestavnim delom, če so dani na trg ločeno; |
| --- | --- |

(b)

sestavnim delom, če so dani na trg ločeno;

| (c) | pogonskim motorjem. |
| --- | --- |

(c)

pogonskim motorjem.

5.   Izjava proizvajalca ali uvoznika iz Priloge III za delno zgrajeno plovilo vsebuje elemente, določene v navedeni prilogi, in je priložena delno zgrajenemu plovilu. Prevede se v jezik ali jezike, ki jih zahteva država članica, v kateri je izdelek dostopen na trgu.

Člen 16

Splošna načela oznake CE

Za oznako CE veljajo splošna načela iz člena 30 Uredbe (ES) št. 765/2008.

Člen 17

Izdelki, za katere se uporablja oznaka CE

1.   Oznaka CE se ob omogočanju dostopnosti na trgu ali dajanju v uporabo uporablja za naslednje izdelke:

| (a) | plovila; |
| --- | --- |

(a)

plovila;

| (b) | sestavne dele; |
| --- | --- |

(b)

sestavne dele;

| (c) | pogonske motorje. |
| --- | --- |

(c)

pogonske motorje.

2.   Države članice domnevajo, da so izdelki iz odstavka 1 z oznako CE skladni s to direktivo.

Člen 18

Pravila in pogoji za namestitev oznake CE

1.   Oznaka CE se vidno, čitljivo in neizbrisno namesti na izdelke iz člena 17(1). Kadar to pri sestavnih delih zaradi velikosti ali narave tega izdelka ni mogoče ali upravičeno, pa se oznaka namesti na embalažo in priložene dokumente. V primeru plovila se oznaka CE namesti na tablico graditelja plovila, ki je nameščena ločeno od identifikacijske številke plovila. V primeru pogonskega motorja se oznaka CE namesti na motor.

2.   Oznaka CE se namesti, preden se izdelek da na trg ali v uporabo. Oznaki CE in identifikacijski številki iz odstavka 3 lahko sledi piktogram ali kateri koli drug znak, ki označuje posebno tveganje ali uporabo.

3.   Oznaki CE sledi identifikacijska številka priglašenega organa, če ta organ sodeluje v fazi kontrole proizvodnje ali pri ugotavljanju skladnosti po izdelavi.

Identifikacijsko številko priglašenega organa namesti organ sam ali pa jo v skladu z njegovimi navodili namesti proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik ali oseba iz člena 19(2), (3) ali (4).

POGLAVJE IV

UGOTAVLJANJE SKLADNOSTI

Člen 19

Veljavni postopki ugotavljanja skladnosti

1.   Proizvajalec pred dajanjem izdelkov iz člena 2(1) na trg uporabi postopke, določene v modulih iz členov 20, 21 in 22.

2.   Zasebni uvoznik pred dajanjem izdelka iz člena 2(1) v uporabo uporabi postopek iz člena 23, če proizvajalec ni izvedel ugotavljanja skladnosti za zadevni izdelek.

3.   Vsaka oseba, ki daje pogonski motor ali plovilo na trg ali v uporabo po njegovi večji modifikaciji ali predelavi, ali vsaka oseba, ki namembnost plovila, ki ni zajeto s to direktivo, spremeni tako, da to spada na njeno področje uporabe, pred dajanjem izdelka na trg ali v uporabo uporabi postopek iz člena 23.

4.   Vsaka oseba, ki da plovilo, zgrajeno za lastno uporabo, na trg pred iztekom petletnega obdobja iz točke (vii) točke (a) člena 2(2), pred dajanjem izdelka na trg uporabi postopek iz člena 23.

Člen 20

Zasnova in izdelava

1.   Za zasnovo in izdelavo plovil za rekreacijo se uporabljajo naslednji postopki iz Priloge II k Sklepu št. 768/2008/ES:

| (a) | za kategoriji zasnove A in B, navedeni v točki 1 dela A Priloge I:






  (i) | za plovila za rekreacijo z dolžino trupa od 2,5 m do manj kot 12 m kateri koli od naslednjih modulov:






  — | modul A1 (notranja kontrola proizvodnje in nadzorovani preskusi izdelkov), |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

za kategoriji zasnove A in B, navedeni v točki 1 dela A Priloge I:

(i)

za plovila za rekreacijo z dolžino trupa od 2,5 m do manj kot 12 m kateri koli od naslednjih modulov:

—

modul A1 (notranja kontrola proizvodnje in nadzorovani preskusi izdelkov),

| — | modul B (EU pregled tipa), skupaj z modulom C, D, E ali F, |
| --- | --- |

—

modul B (EU pregled tipa), skupaj z modulom C, D, E ali F,

| — | modul G (skladnost na podlagi preverjanja enote), |
| --- | --- |

—

modul G (skladnost na podlagi preverjanja enote),

| — | modul H (skladnost na podlagi celovitega zagotavljanja kakovosti); |
| --- | --- |

—

modul H (skladnost na podlagi celovitega zagotavljanja kakovosti);

| (ii) | za plovila za rekreacijo z dolžino trupa od 12 m do 24 m kateri koli od naslednjih modulov:






  — | modul B (EU pregled tipa), skupaj z modulom C, D, E ali F, |
| --- | --- | --- |

(ii)

za plovila za rekreacijo z dolžino trupa od 12 m do 24 m kateri koli od naslednjih modulov:

—

modul B (EU pregled tipa), skupaj z modulom C, D, E ali F,

| — | modul G (skladnost na podlagi preverjanja enote), |
| --- | --- |

—

modul G (skladnost na podlagi preverjanja enote),

| — | modul H (skladnost na podlagi celovitega zagotavljanja kakovosti); |
| --- | --- |

—

modul H (skladnost na podlagi celovitega zagotavljanja kakovosti);

| (b) | za kategorijo zasnove C, navedeno v točki 1 dela A Priloge I:






  (i) | za plovila za rekreacijo z dolžino trupa od 2,5 m do manj kot 12 m kateri koli od naslednjih modulov:






  — | kadar so harmonizirani standardi v zvezi s točkama 3.2 in 3.3 dela A Priloge I izpolnjeni: modul A (notranja kontrola proizvodnje), modul A1 (notranja kontrola proizvodnje in nadzorovani preskusi izdelkov), modul B (EU pregled tipa), skupaj z modulom C, D, E ali F, modul G (skladnost na podlagi preverjanja enote) ali modul H (skladnost na podlagi celovitega zagotavljanja kakovosti), |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

za kategorijo zasnove C, navedeno v točki 1 dela A Priloge I:

(i)

za plovila za rekreacijo z dolžino trupa od 2,5 m do manj kot 12 m kateri koli od naslednjih modulov:

—

kadar so harmonizirani standardi v zvezi s točkama 3.2 in 3.3 dela A Priloge I izpolnjeni: modul A (notranja kontrola proizvodnje), modul A1 (notranja kontrola proizvodnje in nadzorovani preskusi izdelkov), modul B (EU pregled tipa), skupaj z modulom C, D, E ali F, modul G (skladnost na podlagi preverjanja enote) ali modul H (skladnost na podlagi celovitega zagotavljanja kakovosti),

| — | kadar harmonizirani standardi v zvezi s točkama 3.2 in 3.3 dela A Priloge I niso izpolnjeni: modul A1 (notranja kontrola proizvodnje in nadzorovani preskusi izdelkov), modul B (EU pregled tipa), skupaj z modulom C, D, E ali F, modul G (skladnost na podlagi preverjanja enote) ali modul H (skladnost na podlagi celovitega zagotavljanja kakovosti); |
| --- | --- |

—

kadar harmonizirani standardi v zvezi s točkama 3.2 in 3.3 dela A Priloge I niso izpolnjeni: modul A1 (notranja kontrola proizvodnje in nadzorovani preskusi izdelkov), modul B (EU pregled tipa), skupaj z modulom C, D, E ali F, modul G (skladnost na podlagi preverjanja enote) ali modul H (skladnost na podlagi celovitega zagotavljanja kakovosti);

| (ii) | za plovila za rekreacijo z dolžino trupa od 12 m do 24 m kateri koli od naslednjih modulov:






  — | modul B (EU pregled tipa), skupaj z modulom C, D, E ali F, |
| --- | --- | --- |

(ii)

za plovila za rekreacijo z dolžino trupa od 12 m do 24 m kateri koli od naslednjih modulov:

—

modul B (EU pregled tipa), skupaj z modulom C, D, E ali F,

| — | modul G (skladnost na podlagi preverjanja enote), |
| --- | --- |

—

modul G (skladnost na podlagi preverjanja enote),

| — | modul H (skladnost na podlagi celovitega zagotavljanja kakovosti); |
| --- | --- |

—

modul H (skladnost na podlagi celovitega zagotavljanja kakovosti);

| (c) | za kategorijo zasnove D, navedeno v točki 1 dela A Priloge I:
  za plovila za rekreacijo z dolžino trupa od 2,5 m do 24 m kateri koli od naslednjih modulov:






  — | modul A (notranja kontrola proizvodnje), |
| --- | --- | --- |

(c)

za kategorijo zasnove D, navedeno v točki 1 dela A Priloge I:

za plovila za rekreacijo z dolžino trupa od 2,5 m do 24 m kateri koli od naslednjih modulov:

—

modul A (notranja kontrola proizvodnje),

| — | modul A1 (notranja kontrola proizvodnje in nadzorovani preskusi izdelkov), |
| --- | --- |

—

modul A1 (notranja kontrola proizvodnje in nadzorovani preskusi izdelkov),

| — | modul B (EU pregled tipa), skupaj z modulom C, D, E ali F, |
| --- | --- |

—

modul B (EU pregled tipa), skupaj z modulom C, D, E ali F,

| — | modul G (skladnost na podlagi preverjanja enote), |
| --- | --- |

—

modul G (skladnost na podlagi preverjanja enote),

| — | modul H (skladnost na podlagi celovitega zagotavljanja kakovosti). |
| --- | --- |

—

modul H (skladnost na podlagi celovitega zagotavljanja kakovosti).

2.   Za zasnovo in izdelavo osebnih plovil se uporablja kateri koli od naslednjih postopkov iz Priloge II k Sklepu št. 768/2008/ES:

| (a) | modul A (notranja kontrola proizvodnje); |
| --- | --- |

(a)

modul A (notranja kontrola proizvodnje);

| (b) | modul A1 (notranja kontrola proizvodnje in nadzorovani preskusi izdelkov); |
| --- | --- |

(b)

modul A1 (notranja kontrola proizvodnje in nadzorovani preskusi izdelkov);

| (c) | modul B (EU pregled tipa), skupaj z modulom C, D, E ali F; |
| --- | --- |

(c)

modul B (EU pregled tipa), skupaj z modulom C, D, E ali F;

| (d) | modul G (skladnost na podlagi preverjanja enote); |
| --- | --- |

(d)

modul G (skladnost na podlagi preverjanja enote);

| (e) | modul H (skladnost na podlagi celovitega zagotavljanja kakovosti). |
| --- | --- |

(e)

modul H (skladnost na podlagi celovitega zagotavljanja kakovosti).

3.   Za zasnovo in izdelavo sestavnih delov se uporablja kateri koli od naslednjih postopkov iz Priloge II k Sklepu št. 768/2008/ES:

| (a) | modul B (EU pregled tipa), skupaj z modulom C, D, E ali F; |
| --- | --- |

(a)

modul B (EU pregled tipa), skupaj z modulom C, D, E ali F;

| (b) | modul G (skladnost na podlagi preverjanja enote); |
| --- | --- |

(b)

modul G (skladnost na podlagi preverjanja enote);

| (c) | modul H (skladnost na podlagi celovitega zagotavljanja kakovosti). |
| --- | --- |

(c)

modul H (skladnost na podlagi celovitega zagotavljanja kakovosti).

Člen 21

Emisije izpušnih plinov

V zvezi z emisijami izpušnih plinov izdelkov iz točk (d) in (e) člena 2(1) proizvajalec motorjev uporabi naslednje postopke iz Priloge II k Sklepu št. 768/2008/ES:

| (a) | če se preskusi izvajajo z uporabo harmoniziranega standarda, katerega koli od naslednjih modulov:






  (i) | modul B (EU pregled tipa), skupaj z modulom C, D, E ali F; |
| --- | --- | --- |

(a)

če se preskusi izvajajo z uporabo harmoniziranega standarda, katerega koli od naslednjih modulov:

(i)

modul B (EU pregled tipa), skupaj z modulom C, D, E ali F;

| (ii) | modul G (skladnost na podlagi preverjanja enote); |
| --- | --- |

(ii)

modul G (skladnost na podlagi preverjanja enote);

| (iii) | modul H (skladnost na podlagi celovitega zagotavljanja kakovosti); |
| --- | --- |

(iii)

modul H (skladnost na podlagi celovitega zagotavljanja kakovosti);

| (b) | če se preskusi izvajajo brez uporabe harmoniziranega standarda, katerega koli od naslednjih modulov:






  (i) | modul B (EU pregled tipa), skupaj z modulom C1; |
| --- | --- | --- |

(b)

če se preskusi izvajajo brez uporabe harmoniziranega standarda, katerega koli od naslednjih modulov:

(i)

modul B (EU pregled tipa), skupaj z modulom C1;

| (ii) | modul G (skladnost na podlagi preverjanja enote). |
| --- | --- |

(ii)

modul G (skladnost na podlagi preverjanja enote).

Člen 22

Emisije hrupa

1.   V zvezi z emisijami hrupa plovil za rekreacijo s krmnim pogonskim motorjem brez vgrajenega izpuha ali z vgrajenim pogonskim motorjem in plovil za rekreacijo s krmnim pogonskim motorjem brez vgrajenega izpuha ali z vgrajenim pogonskim motorjem, ki so bila predmet znatne predelave plovila in nato dana na trg v petih letih po predelavi, proizvajalec uporabi naslednje postopke iz Priloge II k Sklepu št. 768/2008/ES:

| (a) | če se preskusi izvajajo z uporabo harmoniziranega standarda za merjenje hrupa, uporabi katerega koli od naslednjih modulov:






  (i) | modul A1 (notranja kontrola proizvodnje in nadzorovani preskusi izdelkov); |
| --- | --- | --- |

(a)

če se preskusi izvajajo z uporabo harmoniziranega standarda za merjenje hrupa, uporabi katerega koli od naslednjih modulov:

(i)

modul A1 (notranja kontrola proizvodnje in nadzorovani preskusi izdelkov);

| (ii) | modul G (skladnost na podlagi preverjanja enote); |
| --- | --- |

(ii)

modul G (skladnost na podlagi preverjanja enote);

| (iii) | modul H (skladnost na podlagi celovitega zagotavljanja kakovosti); |
| --- | --- |

(iii)

modul H (skladnost na podlagi celovitega zagotavljanja kakovosti);

| (b) | če se preskusi izvajajo brez uporabe harmoniziranega standarda za merjenje hrupa, uporabi modul G (skladnost na podlagi preverjanja enote); |
| --- | --- |

(b)

če se preskusi izvajajo brez uporabe harmoniziranega standarda za merjenje hrupa, uporabi modul G (skladnost na podlagi preverjanja enote);

| (c) | če se za ocenjevanje uporabljata Froudovo število in razmerje moč/izpodriv, uporabi katerega koli od naslednjih modulov:






  (i) | modul A (notranja kontrola proizvodnje); |
| --- | --- | --- |

(c)

če se za ocenjevanje uporabljata Froudovo število in razmerje moč/izpodriv, uporabi katerega koli od naslednjih modulov:

(i)

modul A (notranja kontrola proizvodnje);

| (ii) | modul G (skladnost na podlagi preverjanja enote); |
| --- | --- |

(ii)

modul G (skladnost na podlagi preverjanja enote);

| (iii) | modul H (skladnost na podlagi celovitega zagotavljanja kakovosti). |
| --- | --- |

(iii)

modul H (skladnost na podlagi celovitega zagotavljanja kakovosti).

2.   V zvezi z emisijami hrupa osebnih plovil, zunajkrmnih pogonskih motorjev in krmnih pogonskih motorjev z vgrajenimi izpuhi, namenjenih vgradnji na plovila za rekreacijo, proizvajalec osebnih plovil ali motorjev uporabi naslednje postopke iz Priloge II k Sklepu št. 768/2008/ES:

| (a) | če se preskusi izvajajo z uporabo harmoniziranega standarda za merjenje hrupa, uporabi katerega koli od naslednjih modulov:






  (i) | modul A1 (notranja kontrola proizvodnje in nadzorovani preskusi izdelkov); |
| --- | --- | --- |

(a)

če se preskusi izvajajo z uporabo harmoniziranega standarda za merjenje hrupa, uporabi katerega koli od naslednjih modulov:

(i)

modul A1 (notranja kontrola proizvodnje in nadzorovani preskusi izdelkov);

| (ii) | modul G (skladnost na podlagi preverjanja enote); |
| --- | --- |

(ii)

modul G (skladnost na podlagi preverjanja enote);

| (iii) | modul H (skladnost na podlagi celovitega zagotavljanja kakovosti); |
| --- | --- |

(iii)

modul H (skladnost na podlagi celovitega zagotavljanja kakovosti);

| (b) | če se preskusi izvajajo brez uporabe harmoniziranega standarda za merjenje hrupa, uporabi modul G (skladnost na podlagi preverjanja enote). |
| --- | --- |

(b)

če se preskusi izvajajo brez uporabe harmoniziranega standarda za merjenje hrupa, uporabi modul G (skladnost na podlagi preverjanja enote).

Člen 23

Ugotavljanje skladnosti po izdelavi

Ugotavljanje skladnosti po izdelavi, navedeno v členu 19(2), (3) in (4), se izvede v skladu s Prilogo V.

Člen 24

Dopolnilne zahteve

1.   Če se uporabi modul B iz Priloge II k Sklepu št. 768/2008/ES, se EU pregled tipa izvede tako, kot je določeno v drugi alinei točke 2 tega modula.

Proizvodni tip iz modula B lahko zajema več različic izdelka, če:

| (a) | razlike med različicami ne vplivajo na raven varnosti in ostale zahteve glede delovanja izdelka ter |
| --- | --- |

(a)

razlike med različicami ne vplivajo na raven varnosti in ostale zahteve glede delovanja izdelka ter

| (b) | so različice izdelka navedene v ustreznem potrdilu o EU pregledu tipa, po potrebi s spremembami izvirnega potrdila. |
| --- | --- |

(b)

so različice izdelka navedene v ustreznem potrdilu o EU pregledu tipa, po potrebi s spremembami izvirnega potrdila.

2.   Če se uporabi modul A1 iz Priloge II k Sklepu št. 768/2008/ES, se pregledi izdelkov izvedejo na enem ali več plovilih iz proizvodnega programa proizvajalca, uporabljajo pa se dopolnilne zahteve iz Priloge VI k tej direktivi.

3.   Akreditiranih internih organov, navedenih v modulih A1 in C1 iz Priloge II k Sklepu št. 768/2008/ES, ni mogoče uporabiti.

4.   Če se uporabi modul F iz Priloge II k Sklepu št. 768/2008/ES, se za ugotavljanje skladnosti z zahtevami glede emisij izpušnih plinov uporablja postopek, opisan v Prilogi VII k tej direktivi.

5.   Če se v zvezi z ugotavljanjem skladnosti z zahtevami glede emisij izpušnih plinov iz te direktive uporabi modul C iz Priloge II k Sklepu št. 768/2008/ES in če proizvajalec ne deluje v skladu z ustreznim sistemom kakovosti, opisanim v modulu H iz Priloge II k Sklepu št. 768/2008/ES, priglašeni organ, ki ga izbere proizvajalec, izvede ali da izvesti preglede izdelkov v naključno izbranih časovnih presledkih, ki jih določi ta organ, ter tako preveri kakovost internih pregledov izdelka. Če se izkaže, da raven kakovosti ni zadovoljiva, ali če je treba preveriti veljavnost podatkov, ki jih je predložil proizvajalec, se uporabi postopek iz Priloge VIII k tej direktivi.

Člen 25

Tehnična dokumentacija

1.   Tehnična dokumentacija iz člena 7(2) vsebuje vse pomembne podatke in podrobnosti o načinih, s katerimi proizvajalec zagotovi skladnost izdelka z zahtevami iz člena 4(1) in Priloge I. Zlasti vsebuje ustrezne dokumente iz Priloge IX.

2.   Tehnična dokumentacija zagotavlja jasno razumevanje zasnove, izdelave, delovanja in ugotavljanja skladnosti.

POGLAVJE V

PRIGLASITEV ORGANOV ZA UGOTAVLJANJE SKLADNOSTI

Člen 26

Priglasitev

Države članice uradno obvestijo Komisijo in druge države članice o organih, pooblaščenih za izvajanje nalog ugotavljanja skladnosti s strani tretje stranke v skladu s to direktivo.

Člen 27

Priglasitveni organi

1.   Države članice določijo priglasitveni organ, ki je pristojen za uvedbo in izvajanje potrebnih postopkov za ocenjevanje in priglasitev organov za ugotavljanje skladnosti za namene te direktive ter za spremljanje priglašenih organov, vključno z upoštevanjem določb člena 32.

2.   Države članice lahko odločijo, da ocenjevanje in spremljanje iz odstavka 1 izvaja nacionalni akreditacijski organ v smislu Uredbe (ES) št. 765/2008 in v skladu z njo.

3.   Kadar priglasitveni organ prenese naloge ocenjevanja, priglasitve ali spremljanja iz odstavka 1 na organ, ki ni vladni subjekt, ali mu jih drugače poveri, je ta organ pravni subjekt in smiselno izpolnjuje zahteve iz člena 28. Poleg tega ima ta organ urejeno zavarovanje odgovornosti, ki izhajajo iz njegovih dejavnosti.

4.   Priglasitveni organ prevzame polno odgovornost za naloge, ki jih izvaja organ iz odstavka 3.

Člen 28

Zahteve v zvezi s priglasitvenimi organi

1.   Priglasitveni organ se ustanovi tako, da ne pride do nasprotja interesov z organi za ugotavljanje skladnosti.

2.   Priglasitveni organ s svojo organizacijo in delovanjem zagotavlja objektivnost in nepristranskost svojih dejavnosti.

3.   Priglasitveni organ je organiziran tako, da vsako odločitev v zvezi s priglasitvijo organa za ugotavljanje skladnosti sprejmejo usposobljene osebe, ki niso tiste, ki so izvedle ocenjevanje.

4.   Priglasitveni organ ne ponuja ali izvaja nobenih dejavnosti, ki jih izvajajo organi za ugotavljanje skladnosti, ali svetovalnih storitev na komercialni ali konkurenčni osnovi.

5.   Priglasitveni organ zagotavlja zaupnost pridobljenih informacij.

6.   Priglasitveni organ ima na voljo zadostno število strokovnega osebja za pravilno izvajanje svojih nalog.

Člen 29

Obveznost obveščanja glede priglasitvenih organov

Države članice obvestijo Komisijo o svojih postopkih za ocenjevanje in priglasitev organov za ugotavljanje skladnosti ter za spremljanje priglašenih organov, pa tudi o kakršnih koli spremembah teh informacij.

Komisija poskrbi, da so navedene informacije javno dostopne.

Člen 30

Zahteve v zvezi s priglašenimi organi

1.   Za namene priglasitve v skladu s to direktivo organ za ugotavljanje skladnosti izpolnjuje zahteve iz odstavkov 2 do 11.

2.   Organ za ugotavljanje skladnosti se ustanovi v skladu z nacionalnim pravom in je pravna oseba.

3.   Organ za ugotavljanje skladnosti je organ tretje stranke, neodvisen od organizacije ali izdelka, ki ga ocenjuje.

Organ, ki je del poslovnega združenja ali poklicnega združenja, ki zastopa podjetja, vključena v zasnovo, proizvodnjo, ponudbo, sestavljanje, uporabo ali vzdrževanje izdelkov, ki jih ta organ ocenjuje, se lahko šteje za takšen organ, če sta dokazani njegova neodvisnost in neobstoj kakršnega koli nasprotja interesov.

4.   Organ za ugotavljanje skladnosti, njegovo višje vodstvo in osebje, pristojno za izvajanje nalog ugotavljanja skladnosti, ne smejo biti oblikovalci, proizvajalci, dobavitelji, monterji, kupci, lastniki, uporabniki ali vzdrževalci izdelkov, ki jih ocenjujejo, niti zastopniki katere koli od teh strank. To ne preprečuje uporabe ocenjenih izdelkov, ki so nujni za delovanje organa za ugotavljanje skladnosti, ali uporabe takšnih izdelkov za osebne namene.

Organ za ugotavljanje skladnosti, njegovo višje vodstvo in osebje, pristojno za izvajanje nalog ugotavljanja skladnosti, ne sodelujejo neposredno pri zasnovi ali proizvodnji, trženju, vgradnji, uporabi ali vzdrževanju navedenih izdelkov in ne zastopajo strank, ki se ukvarjajo s temi dejavnostmi. Ne sodelujejo pri nobeni dejavnosti, ki bi lahko bila v nasprotju z neodvisnostjo njihove presoje ali integriteto v zvezi z dejavnostmi ugotavljanja skladnosti, za katere so priglašeni. To velja še posebej za svetovalne storitve.

Organi za ugotavljanje skladnosti zagotovijo, da dejavnosti njihovih hčerinskih družb ali podizvajalcev ne vplivajo na zaupnost, objektivnost ali nepristranskost njihovih dejavnosti ugotavljanja skladnosti.

5.   Organi za ugotavljanje skladnosti in njihovo osebje izvajajo dejavnosti ugotavljanja skladnosti z največjo strokovno integriteto in potrebno tehnično usposobljenostjo na specifičnem področju brez pritiskov in spodbud, zlasti finančnih, ki bi utegnili vplivati na njihovo presojo ali rezultate njihovih dejavnosti ugotavljanja skladnosti, še posebej od oseb ali skupin oseb, ki jih zanimajo rezultati navedenih dejavnosti.

6.   Organ za ugotavljanje skladnosti je sposoben izvajati naloge ugotavljanja skladnosti, ki so mu dodeljene v skladu z določbami členov 19 do 24 in v zvezi s katerimi je bil priglašen, ne glede na to, ali navedene naloge izvaja organ za ugotavljanje skladnosti sam ali se izvajajo v njegovem imenu in na njegovo odgovornost.

Organ za ugotavljanje skladnosti ima vedno in za vsak postopek ugotavljanja skladnosti ter za vsako vrsto ali kategorijo izdelkov, v zvezi s katerimi je bil priglašen, na voljo:

| (a) | potrebno osebje s tehničnim znanjem ter zadostnimi in ustreznimi izkušnjami za izvajanje nalog ugotavljanja skladnosti; |
| --- | --- |

(a)

potrebno osebje s tehničnim znanjem ter zadostnimi in ustreznimi izkušnjami za izvajanje nalog ugotavljanja skladnosti;

| (b) | potrebne opise postopkov, v skladu s katerimi se izvaja ugotavljanje skladnosti, kar zagotavlja preglednost in možnost ponovne izvedbe teh postopkov.
  Vzpostavljene ima ustrezne politike in postopke za razlikovanje med nalogami, ki jih izvaja kot priglašeni organ, in drugimi dejavnostmi; |
| --- | --- |

(b)

potrebne opise postopkov, v skladu s katerimi se izvaja ugotavljanje skladnosti, kar zagotavlja preglednost in možnost ponovne izvedbe teh postopkov.

Vzpostavljene ima ustrezne politike in postopke za razlikovanje med nalogami, ki jih izvaja kot priglašeni organ, in drugimi dejavnostmi;

| (c) | potrebne postopke za izvajanje dejavnosti, v katerih so ustrezno upoštevani velikost podjetja, sektor, v katerem ta deluje, njegova struktura, stopnja zapletenosti zadevne tehnologije izdelka ter vrsta proizvodnega procesa, tj. množična ali serijska proizvodnja. |
| --- | --- |

(c)

potrebne postopke za izvajanje dejavnosti, v katerih so ustrezno upoštevani velikost podjetja, sektor, v katerem ta deluje, njegova struktura, stopnja zapletenosti zadevne tehnologije izdelka ter vrsta proizvodnega procesa, tj. množična ali serijska proizvodnja.

Na razpolago ima sredstva, potrebna za ustrezno izvajanje tehničnih in upravnih nalog, povezanih z dejavnostmi ugotavljanja skladnosti, in dostop do vse potrebne opreme ali prostorov.

7.   Osebje, odgovorno za izvajanje dejavnosti ugotavljanja skladnosti, ima:

| (a) | temeljito tehnično in poklicno usposobljenost, ki zajema vse dejavnosti ugotavljanja skladnosti, za katere je bil organ za ugotavljanje skladnosti priglašen; |
| --- | --- |

(a)

temeljito tehnično in poklicno usposobljenost, ki zajema vse dejavnosti ugotavljanja skladnosti, za katere je bil organ za ugotavljanje skladnosti priglašen;

| (b) | zadovoljivo znanje o zahtevah glede ocenjevanj, ki jih izvaja, in ustrezna pooblastila za njihovo izvajanje; |
| --- | --- |

(b)

zadovoljivo znanje o zahtevah glede ocenjevanj, ki jih izvaja, in ustrezna pooblastila za njihovo izvajanje;

| (c) | ustrezno znanje in razumevanje bistvenih zahtev, veljavnih harmoniziranih standardov, ustrezne harmonizacijske zakonodaje Unije in ustrezne nacionalne zakonodaje; |
| --- | --- |

(c)

ustrezno znanje in razumevanje bistvenih zahtev, veljavnih harmoniziranih standardov, ustrezne harmonizacijske zakonodaje Unije in ustrezne nacionalne zakonodaje;

| (d) | sposobnost, potrebno za pripravo potrdil, zapisov in poročil, ki dokazujejo, da so bila ocenjevanja izvedena. |
| --- | --- |

(d)

sposobnost, potrebno za pripravo potrdil, zapisov in poročil, ki dokazujejo, da so bila ocenjevanja izvedena.

8.   Zagotovljena je nepristranskost organov za ugotavljanje skladnosti, njihovega višjega vodstva in osebja za ocenjevanje.

Plačilo višjega vodstva in osebja za ocenjevanje v organu za ugotavljanje skladnosti ni odvisno od števila izvedenih ocenjevanj ali rezultatov teh ocenjevanj.

9.   Organi za ugotavljanje skladnosti sklenejo zavarovanje odgovornosti, razen če odgovornost v skladu z nacionalno zakonodajo prevzame država članica ali če je država članica sama neposredno pristojna za ugotavljanje skladnosti.

10.   Osebje organa za ugotavljanje skladnosti varuje poklicno skrivnost glede vseh informacij, pridobljenih pri izvajanju nalog v skladu s členi 19 do 24 ali katero koli določbo nacionalne zakonodaje, s katero se ti uveljavljajo, razen v zvezi s pristojnimi organi države članice, v kateri izvaja svoje dejavnosti. Lastninske pravice so zaščitene.

11.   Organi za ugotavljanje skladnosti sodelujejo v ustreznih dejavnostih standardizacije in dejavnostih skupine za usklajevanje dela priglašenega organa, ustanovljene v skladu s členom 42, ali zagotovijo, da je njihovo osebje za ugotavljanje skladnosti o teh dejavnostih obveščeno, ter kot splošne smernice uporabljajo upravne odločbe in dokumente, ki so rezultat dela navedene skupine.

Člen 31

Domneva o skladnosti

Kadar organ za ugotavljanje skladnosti dokaže izpolnjevanje meril, ki so določena v ustreznih harmoniziranih standardih ali njihovih delih, katerih sklici so bili objavljeni v Uradnem listu Evropske unije, se domneva, da izpolnjuje zahteve iz člena 30, če veljavni harmonizirani standardi zajemajo te zahteve.

Člen 32

Hčerinske družbe in podizvajalci priglašenih organov

1.   Kadar priglašeni organ za določene naloge, povezane z ugotavljanjem skladnosti, sklene pogodbo s podizvajalcem ali se obrne na hčerinsko družbo, zagotovi, da podizvajalec ali hčerinska družba izpolnjuje zahteve iz člena 30, in o tem ustrezno obvesti priglasitveni organ.

2.   Priglašeni organi prevzamejo polno odgovornost za naloge, ki jih izvajajo podizvajalci ali hčerinske družbe, ne glede na njihov sedež.

3.   Dejavnosti se lahko prepustijo v izvajanje podizvajalcu ali jih izvede hčerinska družba le, če stranka s tem soglaša.

4.   Priglašeni organi za priglasitvene organe hranijo zadevno dokumentacijo v zvezi z ocenjevanjem usposobljenosti podizvajalca ali hčerinske družbe ter z delom, ki ga ta izvaja, v skladu s členi 19 do 24.

Člen 33

Zahtevek za priglasitev

1.   Organ za ugotavljanje skladnosti vloži zahtevek za priglasitev priglasitvenemu organu države članice, v kateri ima sedež.

2.   Zahtevku iz odstavka 1 se priloži opis dejavnosti ugotavljanja skladnosti, modula ali modulov za ugotavljanje skladnosti in izdelka ali izdelkov, glede katerih navedeni organ trdi, da je zanje pristojen, ter, če obstaja, potrdilo o akreditaciji, ki ga izda nacionalni akreditacijski organ in potrjuje, da organ za ugotavljanje skladnosti izpolnjuje zahteve iz člena 30.

3.   Kadar zadevni organ za ugotavljanje skladnosti ne more zagotoviti potrdila o akreditaciji, priglasitvenemu organu predloži vso dokumentacijo, potrebno za preverjanje, priznavanje in redno spremljanje njegovega izpolnjevanja zahtev iz člena 30.

Člen 34

Postopek priglasitve

1.   Priglasitveni organi lahko priglasijo le tiste organe za ugotavljanje skladnosti, ki izpolnjujejo zahteve iz člena 30.

2.   Priglasitveni organi obveščajo Komisijo in ostale države članice z uporabo elektronskega orodja za priglasitev, ki ga je razvila in ga upravlja Komisija.

3.   Priglasitev vključuje vse podrobnosti o dejavnostih ugotavljanja skladnosti, modulu ali modulih za ugotavljanje skladnosti in zadevnem izdelku ali izdelkih ter ustrezno potrdilo o usposobljenosti.

4.   Kadar priglasitev ne temelji na potrdilu o akreditaciji iz člena 33(2), priglasitveni organ predloži Komisiji in ostalim državam članicam dokumentacijo, ki potrjuje usposobljenost organa za ugotavljanje skladnosti, in vzpostavljene dogovore, ki zagotavljajo, da bo organ podvržen rednemu spremljanju in bo še naprej izpolnjeval zahteve iz člena 30.

5.   Zadevni organ lahko izvaja dejavnosti priglašenega organa le, če Komisija ali ostale države članice ne vložijo ugovora v dveh tednih od priglasitve, kadar je uporabljeno potrdilo o akreditaciji, ali v dveh mesecih od priglasitve, kadar potrdilo o akreditaciji ni uporabljeno.

V tej direktivi se zgolj takšen organ šteje za priglašeni organ.

6.   Komisija in ostale države članice se uradno obvestijo o kakršnih koli nadaljnjih zadevnih spremembah priglasitve.

Člen 35

Identifikacijske številke in seznami priglašenih organov

1.   Komisija dodeli vsakemu priglašenemu organu identifikacijsko številko.

Dodeli le eno takšno številko, četudi je organ priglašen v skladu z več akti Unije.

Države članice poleg tega dodelijo identifikacijsko kodo priglašenemu organu, ki ga je priglasitveni organ pooblastil za ugotavljanje skladnosti po izdelavi.

2.   Komisija javno objavi seznam organov, priglašenih v skladu s to direktivo, vključno z identifikacijskimi številkami in po potrebi s kodami, ki so jim bile dodeljene, ter dejavnostmi, za katere so bili priglašeni.

Komisija zagotovi sprotno posodabljanje seznama.

Člen 36

Spremembe priglasitev

1.   Če priglasitveni organ ugotovi ali je obveščen, da priglašeni organ ne izpolnjuje več zahtev iz člena 30 ali da ne izpolnjuje svojih obveznosti, priglasitveni organ bodisi omeji, začasno ali trajno prekliče priglasitev, odvisno od resnosti neizpolnjevanja navedenih zahtev ali obveznosti. O tem nemudoma ustrezno obvesti Komisijo in ostale države članice.

2.   V primeru omejitve, začasnega ali trajnega preklica priglasitve ali kadar priglašeni organ preneha z dejavnostjo, priglasitvena država članica sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi, da zadeve tega organa obravnava drug priglašeni organ ali da so na zahtevo na voljo pristojnim priglasitvenim organom in organom za nadzor trga.

Člen 37

Izpodbijanje usposobljenosti priglašenih organov

1.   Komisija razišče vse primere, pri katerih dvomi ali je bila seznanjena z dvomom o usposobljenosti priglašenega organa ali njegovem stalnem izpolnjevanju naloženih zahtev in odgovornosti.

2.   Priglasitvena država članica Komisiji na zahtevo predloži vse informacije, povezane s podlago za priglasitev ali vzdrževanjem usposobljenosti zadevnega organa.

3.   Komisija zagotovi, da se vse občutljive informacije, pridobljene med njenimi preiskavami, obravnavajo zaupno.

4.   Če Komisija ugotovi, da priglašeni organ ne izpolnjuje ali ne izpolnjuje več zahtev za priglasitev, sprejme izvedbeni akt, v katerem od priglasitvene države članice zahteva, da sprejme potrebne popravne ukrepe, vključno s trajnim preklicem priglasitve.

Navedeni izvedbeni akt se sprejme v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 50(2).

Člen 38

Operativne obveznosti priglašenih organov

1.   Priglašeni organi izvajajo ugotavljanje skladnosti v skladu s postopki za ugotavljanje skladnosti iz členov 19 do 24.

2.   Ugotavljanje skladnosti se izvaja sorazmerno, da ne bi prišlo do nepotrebne obremenitve gospodarskih subjektov in zasebnih uvoznikov. Organi za ugotavljanje skladnosti pri izvajanju svojih dejavnosti upoštevajo velikost podjetja, sektor, v katerem ta deluje, njegovo strukturo, stopnjo zapletenosti zadevne tehnologije izdelka ter masovno ali serijsko naravo proizvodnega procesa.

Pri tem pa vseeno spoštujejo stopnjo natančnosti in raven varstva, ki se zahtevata za skladnost izdelka s to direktivo.

3.   Če priglašeni organ ugotovi, da proizvajalec ali zasebni uvoznik ni izpolnil zahtev iz člena 4(1) in Priloge I ali iz ustreznih harmoniziranih standardov, od njega zahteva, da sprejme ustrezne popravne ukrepe, in ne izda potrdila o skladnosti.

4.   Kadar priglašeni organ med spremljanjem skladnosti po izdaji potrdila ugotovi, da izdelek ni več skladen, od proizvajalca zahteva, naj sprejme ustrezne popravne ukrepe, in po potrebi začasno ali trajno prekliče potrdilo.

5.   Če popravni ukrepi niso sprejeti ali nimajo zahtevanega učinka, priglašeni organ, kakor je primerno, bodisi omeji, začasno ali trajno prekliče vsa potrdila.

Člen 39

Pritožbeni postopek

Države članice zagotovijo, da je na voljo pritožbeni postopek zoper odločbe priglašenih organov.

Člen 40

Obveznost obveščanja za priglašene organe

1.   Priglašeni organi obvestijo priglasitveni organ o:

| (a) | vsaki zavrnitvi, omejitvi, začasnem ali trajnem preklicu potrdila; |
| --- | --- |

(a)

vsaki zavrnitvi, omejitvi, začasnem ali trajnem preklicu potrdila;

| (b) | vseh okoliščinah, ki vplivajo na področje uporabe priglasitve in pogoje za priglasitev; |
| --- | --- |

(b)

vseh okoliščinah, ki vplivajo na področje uporabe priglasitve in pogoje za priglasitev;

| (c) | vsaki zahtevi za informacije o dejavnostih ugotavljanja skladnosti, ki so jo prejeli od organov za nadzor trga; |
| --- | --- |

(c)

vsaki zahtevi za informacije o dejavnostih ugotavljanja skladnosti, ki so jo prejeli od organov za nadzor trga;

| (d) | na zahtevo o dejavnostih ugotavljanja skladnosti, ki so bile izvedene v okviru njihove priglasitve, ter vseh drugih izvedenih dejavnostih, vključno s čezmejnimi dejavnostmi in sklepanjem pogodb s podizvajalci. |
| --- | --- |

(d)

na zahtevo o dejavnostih ugotavljanja skladnosti, ki so bile izvedene v okviru njihove priglasitve, ter vseh drugih izvedenih dejavnostih, vključno s čezmejnimi dejavnostmi in sklepanjem pogodb s podizvajalci.

2.   Priglašeni organi zagotovijo ostalim organom, ki so priglašeni v skladu s to direktivo in izvajajo podobne dejavnosti ugotavljanja skladnosti za enake izdelke, ustrezne informacije o vprašanjih v zvezi z negativnimi, na zahtevo pa tudi pozitivnimi rezultati ugotavljanja skladnosti.

Člen 41

Izmenjava izkušenj

Komisija poskrbi za organizacijo izmenjave izkušenj med nacionalnimi organi držav članic, ki so pristojni za politiko glede priglasitev.

Člen 42

Usklajevanje priglašenih organov

Komisija zagotovi ustrezno vzpostavitev usklajevanja in sodelovanja med organi, priglašenimi v skladu s to direktivo, ter njuno pravilno delovanje v obliki sektorske skupine ali skupin priglašenih organov.

Države članice zagotovijo, da organi, ki jih priglasijo, neposredno ali prek pooblaščenih zastopnikov sodelujejo pri delu navedene skupine ali skupin.

POGLAVJE VI

NADZOR TRGA UNIJE, NADZOR IZDELKOV, KI VSTOPAJO NA TRG UNIJE, IN ZAŠČITNI POSTOPKI

Člen 43

Nadzor trga Unije in izdelkov, ki vstopajo na trg Unije

Za izdelke, zajete s to direktivo, se uporabljajo člen 15(3) in členi 16 do 29 Uredbe (ES) št. 765/2008.

Člen 44

Postopek za obravnavo izdelkov, ki predstavljajo tveganje, na nacionalni ravni

1.   Kadar organi za nadzor trga ene države članice utemeljeno domnevajo, da izdelek, ki ga zajema ta direktiva, predstavlja tveganje za zdravje ali varnost ljudi, premoženje ali okolje, ocenijo, ali zadevni izdelek izpolnjuje ustrezne zahteve iz te direktive. Zadevni gospodarski subjekti ali zasebni uvoznik po potrebi sodelujejo z organi za nadzor trga.

Kadar v primeru gospodarskega subjekta organi za nadzor trga med navedenim ocenjevanjem ugotovijo, da izdelek ni skladen z zahtevami iz te direktive, od zadevnega gospodarskega subjekta nemudoma zahtevajo, da v razumnem roku sprejme ustrezne popravne ukrepe, da bi izdelek uskladil z navedenimi zahtevami, ga umaknil s trga ali ga odpoklical, kar je primerno glede na naravo tveganja.

Kadar v primeru zasebnega uvoznika organi za nadzor trga med navedenim ocenjevanjem ugotovijo, da izdelek ni skladen z zahtevami iz te direktive, zadevnega zasebnega uvoznika nemudoma obvestijo o ustreznih popravnih ukrepih, ki naj jih sprejme, da bi uskladil izdelek z navedenimi zahtevami, ga umaknil s trga ali ga odpoklical, kar je primerno glede na naravo tveganja.

Organi za nadzor trga o tem ustrezno obvestijo zadevni priglašeni organ.

Za ukrepe iz drugega in tretjega pododstavka tega odstavka se uporablja člen 21 Uredbe (ES) št. 765/2008.

2.   Kadar organi za nadzor trga menijo, da neskladnost ni omejena na njihovo nacionalno ozemlje, Komisijo in ostale države članice obvestijo o rezultatih ocenjevanja in ukrepih, katerih sprejetje so zahtevali od zadevnega gospodarskega subjekta.

3.   Gospodarski subjekt zagotovi sprejetje vseh ustreznih popravnih ukrepov v zvezi z vsemi zadevnimi izdelki, katerih dostopnost je omogočil na trgu po vsej Uniji.

Zasebni uvoznik zagotovi sprejetje vseh ustreznih popravnih ukrepov v zvezi z izdelkom, ki ga je v Unijo uvozil za lastno uporabo.

4.   Kadar zadevni gospodarski subjekt v roku iz drugega pododstavka odstavka 1 ne sprejme ustreznih popravnih ukrepov, organi za nadzor trga sprejmejo vse ustrezne začasne ukrepe za prepoved ali omejitev omogočanja dostopnosti izdelka na domačem trgu, umik izdelka s tega trga ali njegov odpoklic.

Če zasebni uvoznik ne sprejme ustreznih popravnih ukrepov, organi za nadzor trga sprejmejo vse ustrezne začasne ukrepe za prepoved dajanja izdelka v uporabo ali za prepoved ali omejitev njegove uporabe na njihovem ozemlju.

Organi za nadzor trga o navedenih ukrepih nemudoma obvestijo Komisijo in ostale države članice.

5.   Informacije iz odstavka 4 vključujejo vse razpoložljive podrobnosti, zlasti podatke, potrebne za identifikacijo neskladnega izdelka, njegovo poreklo, vrsto domnevne neskladnosti in z njo povezanega tveganja, vrsto in trajanje sprejetih nacionalnih ukrepov ter predstavljene argumente zadevnega gospodarskega subjekta ali zasebnega uvoznika. Organi za nadzor trga zlasti navedejo, ali je neskladnost posledica enega od naslednjih vzrokov:

| (a) | izdelek ne izpolnjuje zahtev v zvezi z zdravjem ali varnostjo ljudi, varstvom premoženja ali okolja, ki so določene v tej direktivi, ali |
| --- | --- |

(a)

izdelek ne izpolnjuje zahtev v zvezi z zdravjem ali varnostjo ljudi, varstvom premoženja ali okolja, ki so določene v tej direktivi, ali

| (b) | harmonizirani standardi iz člena 14 v zvezi z domnevo o skladnosti so pomanjkljivi. |
| --- | --- |

(b)

harmonizirani standardi iz člena 14 v zvezi z domnevo o skladnosti so pomanjkljivi.

6.   Države članice, razen tiste, ki je začela postopek v skladu s tem členom, nemudoma obvestijo Komisijo in ostale države članice o vseh sprejetih ukrepih in vseh dodatnih informacijah v zvezi z neskladnostjo zadevnega izdelka, ki jih imajo na voljo, v primeru nestrinjanja s priglašenim nacionalnim ukrepom, pa o svojih ugovorih.

7.   Če države članice ali Komisija v treh mesecih po prejemu informacij iz odstavka 4 ne vložijo ugovora zoper začasni ukrep, ki ga je sprejela posamezna država članica, se šteje, da je ukrep upravičen.

8.   Države članice zagotovijo takojšnje sprejetje ustreznih omejevalnih ukrepov v zvezi z zadevnim izdelkom, kot je umik izdelka s trga.

Člen 45

Zaščitni postopek Unije

1.   Kadar so ob zaključku postopka iz člena 44(3) in (4) vloženi ugovori zoper ukrep neke države članice ali kadar Komisija meni, da je nacionalni ukrep v nasprotju z zakonodajo Unije, Komisija nemudoma začne posvetovanje z državami članicami in zadevnim gospodarskim subjektom ali subjekti ali zasebnim uvoznikom ter oceni nacionalni ukrep. Na podlagi rezultatov navedenega ocenjevanja sprejme izvedbeni akt, v katerem ugotovi, ali je nacionalni ukrep upravičen ali ne.

Komisija sklep naslovi na vse države članice ter o njem nemudoma obvesti države članice in zadevni gospodarski subjekt oziroma zadevne gospodarske subjekte ali zasebnega uvoznika.

2.   Če se ugotovi, da je nacionalni ukrep upravičen, vse države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za umik neskladnega izdelka s svojega trga, in o tem ustrezno obvestijo Komisijo. Če se ugotovi, da je nacionalni ukrep neupravičen, zadevna država članica ukrep umakne.

3.   Kadar se ugotovi, da je nacionalni ukrep upravičen in se neskladnost izdelka pripisuje pomanjkljivostim harmoniziranih standardov, kot je navedeno v točki (b) člena 44(5) te direktive, Komisija uporabi postopek iz člena 11 Uredbe (EU) št. 1025/2012.

Člen 46

Formalna neskladnost

1.   Brez poseganja v člen 44 država članica, kadar ugotovi eno od naslednjih dejstev, od zadevnega gospodarskega subjekta ali zasebnega uvoznika zahteva odpravo zadevne neskladnosti:

| (a) | oznaka CE je nameščena v nasprotju s členom 16, členom 17 ali členom 18; |
| --- | --- |

(a)

oznaka CE je nameščena v nasprotju s členom 16, členom 17 ali členom 18;

| (b) | oznaka CE iz člena 17 ni nameščena; |
| --- | --- |

(b)

oznaka CE iz člena 17 ni nameščena;

| (c) | izjava EU o skladnosti ali izjava iz Priloge III ni sestavljena; |
| --- | --- |

(c)

izjava EU o skladnosti ali izjava iz Priloge III ni sestavljena;

| (d) | izjava EU o skladnosti ali izjava iz Priloge III ni pravilno sestavljena; |
| --- | --- |

(d)

izjava EU o skladnosti ali izjava iz Priloge III ni pravilno sestavljena;

| (e) | tehnična dokumentacija ni na voljo ali ni popolna; |
| --- | --- |

(e)

tehnična dokumentacija ni na voljo ali ni popolna;

| (f) | informacije iz člena 7(6) ali člena 9(3) manjkajo, so napačne ali niso popolne; |
| --- | --- |

(f)

informacije iz člena 7(6) ali člena 9(3) manjkajo, so napačne ali niso popolne;

| (g) | katera od drugih upravnih zahtev iz člena 7 ali člena 9 ni izpolnjena. |
| --- | --- |

(g)

katera od drugih upravnih zahtev iz člena 7 ali člena 9 ni izpolnjena.

2.   Kadar neskladnost iz odstavka 1 ni odpravljena, zadevna država članica sprejme vse ustrezne ukrepe za omejitev ali prepoved omogočanja dostopnosti izdelka na trgu ali zagotovi njegov odpoklic ali umik s trga ali, če je zasebni uvoznik uvozil izdelek za lastno uporabo, prepoved ali omejitev njegove uporabe.

POGLAVJE VII

DELEGIRANI IN IZVEDBENI AKTI

Člen 47

Prenos pooblastila

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 48, s katerimi se spremeni naslednje:

| (a) | zaradi upoštevanja razvoja tehničnega znanja in novih znanstvenih spoznanj:






  (i) | točke 2.3, 2.4 in 2.5 ter oddelek 3 dela B in oddelek 3 dela C Priloge I; |
| --- | --- | --- |

(a)

zaradi upoštevanja razvoja tehničnega znanja in novih znanstvenih spoznanj:

(i)

točke 2.3, 2.4 in 2.5 ter oddelek 3 dela B in oddelek 3 dela C Priloge I;

| (ii) | prilogi VII in IX, ter |
| --- | --- |

(ii)

prilogi VII in IX, ter

| (b) | Priloga V zaradi upoštevanja razvoja tehničnega znanja, ustreznosti zagotavljanja enakovredne skladnosti in novih znanstvenih spoznanj. |
| --- | --- |

(b)

Priloga V zaradi upoštevanja razvoja tehničnega znanja, ustreznosti zagotavljanja enakovredne skladnosti in novih znanstvenih spoznanj.

Člen 48

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je na Komisijo preneseno pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 47 se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 17. januarja 2014. Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet ne nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3.   Pooblastilo iz člena 47 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 47, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 49

Izvedbeni akti

1.   Komisija lahko zaradi upoštevanja razvoja tehničnega znanja in zagotovitve enotne uporabe te direktive sprejme izvedbene akte glede naslednjega:

| (a) | podrobnih postopkov za izvajanje člena 24, ob upoštevanju specifičnih potreb ugotavljanja skladnosti izdelkov, zajetih s to direktivo; |
| --- | --- |

(a)

podrobnih postopkov za izvajanje člena 24, ob upoštevanju specifičnih potreb ugotavljanja skladnosti izdelkov, zajetih s to direktivo;

| (b) | natančne uporabe kategorij zasnove plovil iz točke 1 dela A Priloge I, vključno z uporabo vremenske terminologije in merilnih lestvic; |
| --- | --- |

(b)

natančne uporabe kategorij zasnove plovil iz točke 1 dela A Priloge I, vključno z uporabo vremenske terminologije in merilnih lestvic;

| (c) | podrobnih postopkov za identifikacijo plovila iz točke 2.1 dela A Priloge I, vključno z pojasnilom terminologije, ter dodelitev in upravljanje kod proizvajalca, ki so izdane proizvajalcem s sedežem zunaj Unije; |
| --- | --- |

(c)

podrobnih postopkov za identifikacijo plovila iz točke 2.1 dela A Priloge I, vključno z pojasnilom terminologije, ter dodelitev in upravljanje kod proizvajalca, ki so izdane proizvajalcem s sedežem zunaj Unije;

| (d) | informacij o tablici graditelja iz točke 2.2 dela A Priloge I; |
| --- | --- |

(d)

informacij o tablici graditelja iz točke 2.2 dela A Priloge I;

| (e) | uporabe predpisov o navigacijskih lučeh iz točke 5.7 dela A Priloge I; |
| --- | --- |

(e)

uporabe predpisov o navigacijskih lučeh iz točke 5.7 dela A Priloge I;

| (f) | ureditev za preprečevanje iztoka, zlasti kar zadeva delovanje zbiralnih posod, iz točke 5.8 dela A Priloge I; |
| --- | --- |

(f)

ureditev za preprečevanje iztoka, zlasti kar zadeva delovanje zbiralnih posod, iz točke 5.8 dela A Priloge I;

| (g) | vgrajevanja in preskušanja plinskih naprav in trajno vgrajenih sistemov za dovod plina na plovilu; |
| --- | --- |

(g)

vgrajevanja in preskušanja plinskih naprav in trajno vgrajenih sistemov za dovod plina na plovilu;

| (h) | oblike in vsebine priročnikov za lastnike; |
| --- | --- |

(h)

oblike in vsebine priročnikov za lastnike;

| (i) | oblike in vsebine vprašalnika za poročanje, ki ga morajo izpolniti države članice v skladu s členom 51. |
| --- | --- |

(i)

oblike in vsebine vprašalnika za poročanje, ki ga morajo izpolniti države članice v skladu s členom 51.

Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 50(3).

2.   V izredno nujnih ustrezno utemeljenih primerih, ko izdelek predstavlja hudo tveganje za zdravje ali varnost ljudi, premoženje ali okolje, Komisija v skladu s postopkom iz člena 50(4) sprejme izvedbene akte v zvezi s točkami (a), (b), (e), (f) in (g) odstavka 1, ki se začnejo uporabljati takoj.

Člen 50

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

4.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 8 Uredbe (EU) št. 182/2011, v povezavi s členom 5 navedene uredbe.

5.   Komisija se posvetuje z odborom o vseh zadevah, za katere se v skladu z Uredbo (EU) št. 1025/2012 ali katero koli drugo zakonodajo Unije zahteva posvetovanje s strokovnjaki za posamezen sektor.

6.   Odbor lahko poleg tega obravnava vsa druga vprašanja, povezana z uporabo te direktive, ki jih v skladu s poslovnikom odbora predlaga bodisi njegov predsednik bodisi predstavnik države članice.

POGLAVJE VIII

POSEBNE UPRAVNE DOLOČBE

Člen 51

Poročanje

Države članice do 18. januarja 2021 in nato vsakih pet let izpolnijo vprašalnik o uporabi te direktive, ki ga izda Komisija.

Na podlagi odgovorov držav članic na vprašalnik iz prvega odstavka Komisija do 18. januarja 2022 in nato vsakih pet let pripravi poročilo o uporabi te direktive ter ga predloži Evropskemu parlamentu in Svetu.

Člen 52

Pregled

Komisija do 18. januarja 2022 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o naslednjem:

| (a) | tehnični izvedljivosti nadaljnjega zmanjšanja emisij pogonskih motorjev pomorskih plovil ter uvedbe zahtev glede emisij hlapov in sistemov za gorivo za pogonske motorje in sisteme, ob upoštevanju stroškovne učinkovitosti tehnologij in potrebe po dogovoru o globalno harmoniziranih vrednostih za ta sektor, ob upoštevanju vseh večjih tržnih pobud, ter |
| --- | --- |

(a)

tehnični izvedljivosti nadaljnjega zmanjšanja emisij pogonskih motorjev pomorskih plovil ter uvedbe zahtev glede emisij hlapov in sistemov za gorivo za pogonske motorje in sisteme, ob upoštevanju stroškovne učinkovitosti tehnologij in potrebe po dogovoru o globalno harmoniziranih vrednostih za ta sektor, ob upoštevanju vseh večjih tržnih pobud, ter

| (b) | učinku kategorij zasnove plovil s seznama v Prilogi I, ki temeljijo na odpornosti proti moči vetra in značilni višini valov, na obveščanje potrošnikov in na proizvajalce, zlasti na mala in srednje velika podjetja, ob upoštevanju razvoja dogodkov v mednarodni standardizaciji. To poročilo vsebuje oceno tega, ali so za kategorije zasnove plovil potrebne dodatne specifikacije ali razdelitve, in se v njem, če je to primerno, predlagajo dodatne podkategorije. |
| --- | --- |

(b)

učinku kategorij zasnove plovil s seznama v Prilogi I, ki temeljijo na odpornosti proti moči vetra in značilni višini valov, na obveščanje potrošnikov in na proizvajalce, zlasti na mala in srednje velika podjetja, ob upoštevanju razvoja dogodkov v mednarodni standardizaciji. To poročilo vsebuje oceno tega, ali so za kategorije zasnove plovil potrebne dodatne specifikacije ali razdelitve, in se v njem, če je to primerno, predlagajo dodatne podkategorije.

Poročiloma iz točk (a) in (b) prvega odstavka se po potrebi priložijo zakonodajni predlogi.

Člen 53

Kazni

Države članice določijo pravila o kaznih, ki lahko vključujejo kazenske sankcije za hude kršitve, ki se uporabljajo za kršitve nacionalnih določb, sprejetih na podlagi te direktive, in sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev njihovega izvajanja.

Kazni, ki jih določijo, so učinkovite, sorazmerne in odvračilne ter jih je mogoče poostriti, če je zadevni gospodarski subjekt ali zasebni uvoznik v preteklosti že storil podobno kršitev določb te direktive.

POGLAVJE IX

KONČNE IN PREHODNE DOLOČBE

Člen 54

Prenos

1.   Države članice najpozneje do 18. januarja 2016 sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. Komisiji nemudoma sporočijo besedilo teh predpisov.

Te predpise začnejo uporabljati z 18. januarjem 2016. Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice sporočijo Komisiji besedilo temeljnih predpisov nacionalnega prava, ki jih sprejmejo na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 55

Prehodno obdobje

1.   Države članice ne ovirajo omogočanja dostopnosti na trgu ali dajanja v uporabo izdelkov, zajetih z Direktivo 94/25/ES, ki so skladni z navedeno direktivo in so bili dani na trg ali v uporabo pred 18. januarjem 2017.

2.   Države članice ne ovirajo omogočanja dostopnosti na trgu ali dajanja v uporabo zunajkrmnih pogonskih motorjev na prisilni vžig z močjo, enako ali manjšo od 15 kW, ki ustrezajo stopnji I mejnih vrednosti emisij izpušnih plinov, določenih v točki 2.1 dela B Priloge I, ki so jih proizvedla mala in srednje velika podjetja, kot so opredeljena v Priporočilu Komisije 2003/361/ES (14), ter ki so bili dani na trg pred 18. januarjem 2020.

Člen 56

Razveljavitev

Direktiva 94/25/ES se razveljavi z učinkom od 18. januarja 2016. Sklicevanja na razveljavljeno direktivo se štejejo za sklicevanja na to direktivo.

Člen 57

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 58

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Strasbourgu, 20. novembra 2013

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednik

V. LEŠKEVIČIUS

---

(1)  UL C 43, 15.2.2012, str. 30.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 9. oktobra 2013 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 15. novembra 2013.

2

(3)  UL L 164, 30.6.1994, str. 15.

3

(4)  UL L 214, 26.8.2003, str. 18.

4

(5)  UL C 136, 4.6.1985, str. 1.

5

(6)  UL L 204, 21.7.1998, str. 37.

6

(7)  UL L 218, 13.8.2008, str. 30.

7

(8)  UL L 218, 13.8.2008, str. 82.

8

(9)  UL L 316, 14.11.2012, str. 12.

9

(10)  UL L 59, 27.2.1998, str. 1.

10

(11)  UL L 188, 18.7.2009, str. 1.

11

(12)  UL L 11, 15.1.2002, str. 4.

12

(13)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

13

(14)  UL L 124, 20.5.2003, str. 36.

14

---

PRILOGA I

BISTVENE ZAHTEVE

A.   Bistvene zahteve za zasnovo in izdelavo izdelkov iz člena 2(1)

1.   KATEGORIJE ZASNOVE PLOVIL

| Kategorija zasnove | Moč vetra
  (Beaufortova lestvica) | Značilna višina valov
  (H 1⁄3, v metrih) |
| --- | --- | --- |
| A – | več kot 8 | več kot 4 |
| B – | do vključno 8 | do vključno 4 |
| C – | do vključno 6 | do vključno 2 |
| D – | do vključno 4 | do vključno 0,3 |

Kategorija zasnove

Moč vetra

(Beaufortova lestvica)

Značilna višina valov

(H 1⁄3, v metrih)

A –

več kot 8

več kot 4

B –

do vključno 8

do vključno 4

C –

do vključno 6

do vključno 2

D –

do vključno 4

do vključno 0,3

Pojasnjevalne opombe:

| A. | Za plovilo za rekreacijo kategorije zasnove A se šteje, da je namenjeno plovbi, pri kateri lahko moč vetra po Beaufortovi lestvici presega 8, značilna višina valov pa 4 m in več, pri čemer so izključene nenormalne razmere, kot so nevihta, huda nevihta, orkan, tornado in izjemne morske razmere ali neobičajni valovi. |
| --- | --- |

A.

Za plovilo za rekreacijo kategorije zasnove A se šteje, da je namenjeno plovbi, pri kateri lahko moč vetra po Beaufortovi lestvici presega 8, značilna višina valov pa 4 m in več, pri čemer so izključene nenormalne razmere, kot so nevihta, huda nevihta, orkan, tornado in izjemne morske razmere ali neobičajni valovi.

| B. | Za plovilo za rekreacijo kategorije zasnove B se šteje, da je namenjeno plovbi, pri kateri je moč vetra do vključno 8, značilna višina valov pa do vključno 4 m. |
| --- | --- |

B.

Za plovilo za rekreacijo kategorije zasnove B se šteje, da je namenjeno plovbi, pri kateri je moč vetra do vključno 8, značilna višina valov pa do vključno 4 m.

| C. | Za plovilo kategorije zasnove C se šteje, da je namenjeno plovbi, pri kateri je moč vetra do vključno 6, značilna višina valov pa do vključno 2 m. |
| --- | --- |

C.

Za plovilo kategorije zasnove C se šteje, da je namenjeno plovbi, pri kateri je moč vetra do vključno 6, značilna višina valov pa do vključno 2 m.

| D. | Za plovilo kategorije zasnove D se šteje, da je namenjeno plovbi, pri kateri je moč vetra do vključno 4, značilna višina valov pa do vključno 0,3 m z občasnimi valovi največje višine do 0,5 m.
  Plovila v vsaki kategoriji zasnove morajo biti zasnovana in izdelana tako, da vzdržijo te parametre, kar zadeva stabilnost, vzgon in druge bistvene zahteve iz te priloge, ter da so dobro vodljiva. |
| --- | --- |

D.

Za plovilo kategorije zasnove D se šteje, da je namenjeno plovbi, pri kateri je moč vetra do vključno 4, značilna višina valov pa do vključno 0,3 m z občasnimi valovi največje višine do 0,5 m.

Plovila v vsaki kategoriji zasnove morajo biti zasnovana in izdelana tako, da vzdržijo te parametre, kar zadeva stabilnost, vzgon in druge bistvene zahteve iz te priloge, ter da so dobro vodljiva.

2.   SPLOŠNE ZAHTEVE

2.1   Identifikacija plovila

Vsako plovilo je označeno z identifikacijsko številko, ki vsebuje naslednje podatke:

| 1. | kodo države proizvajalca; |
| --- | --- |

1.

kodo države proizvajalca;

| 2. | edinstveno kodo proizvajalca, ki jo dodeli nacionalni organ države članice; |
| --- | --- |

2.

edinstveno kodo proizvajalca, ki jo dodeli nacionalni organ države članice;

| 3. | edinstveno serijsko številko; |
| --- | --- |

3.

edinstveno serijsko številko;

| 4. | mesec in leto proizvodnje; |
| --- | --- |

4.

mesec in leto proizvodnje;

| 5. | leto modela. |
| --- | --- |

5.

leto modela.

Podrobne zahteve za identifikacijsko številko iz prvega odstavka so določene v ustreznem harmoniziranem standardu.

2.2   Tablica graditelja plovila

Vsako plovilo je opremljeno s tablico, ki je trajno nameščena ločeno od identifikacijske številke plovila in vsebuje vsaj naslednje podatke:

| (a) | ime, registrirano trgovsko ime ali registrirano blagovno znamko ter kontaktni naslov proizvajalca; |
| --- | --- |

(a)

ime, registrirano trgovsko ime ali registrirano blagovno znamko ter kontaktni naslov proizvajalca;

| (b) | oznako CE, kot je določeno v členu 18; |
| --- | --- |

(b)

oznako CE, kot je določeno v členu 18;

| (c) | kategorijo zasnove plovila v skladu z oddelkom 1; |
| --- | --- |

(c)

kategorijo zasnove plovila v skladu z oddelkom 1;

| (d) | največjo obremenitev, ki jo priporoča proizvajalec, skladno s točko 3.6, razen teže vsebine fiksnih posod, ko so polne; |
| --- | --- |

(d)

največjo obremenitev, ki jo priporoča proizvajalec, skladno s točko 3.6, razen teže vsebine fiksnih posod, ko so polne;

| (e) | število oseb, ki ga priporoča proizvajalec in za katero je bilo plovilo zasnovano. |
| --- | --- |

(e)

število oseb, ki ga priporoča proizvajalec in za katero je bilo plovilo zasnovano.

V primeru ugotavljanja skladnosti po izdelavi kontaktni podatki in zahteve iz točke (a) vključujejo kontaktne podatke in zahteve priglašenega organa, ki je izvedel ugotavljanje skladnosti.

2.3   Zaščita pred padcem čez krov in sredstva za vrnitev na krov

Plovilo je zgrajeno tako, da je tveganje padca čez krov kar najmanjše in da omogoča vrnitev na krov. Oseba, ki je v vodi, lahko sredstva za vrnitev na krov doseže ali uporabi brez pomoči.

2.4   Vidljivost s položaja glavnega krmila

Pri plovilih za rekreacijo položaj glavnega krmila upravljavcu v normalnih pogojih uporabe (hitrost in obremenitev) omogoča dobro vidljivost v vseh smereh.

2.5   Priročnik za lastnika

Vsak izdelek je opremljen s priročnikom za lastnika v skladu s členom 7(7) in členom 9(4). V tem priročniku so vse informacije, potrebne za varno uporabo izdelka, posebna pozornost pa je namenjena zgradbi, vzdrževanju, normalnemu delovanju ter preprečevanju in obvladovanju tveganj.

3.   ZAHTEVE GLEDE CELOVITOSTI IN KONSTRUKCIJE

3.1   Konstrukcija

Izbira in kombinacija materialov ter izdelava zagotavljajo zadostno čvrstost plovila v vseh vidikih. Posebna pozornost se nameni kategoriji zasnove v skladu z oddelkom 1 in največji obremenitvi, ki jo priporoča proizvajalec, v skladu s točko 3.6.

3.2   Stabilnost in nadvodje

Plovilo ima zadostno stabilnost in nadvodje za svojo kategorijo zasnove v skladu z oddelkom 1 ter največjo obremenitev, ki jo priporoča proizvajalec, v skladu s točko 3.6.

3.3   Vzgon in plovnost

Plovilo je izdelano tako, da zagotavlja vzgonske lastnosti, ki ustrezajo njegovi kategoriji zasnove v skladu z oddelkom 1, in največjo obremenitev, ki jo priporoča proizvajalec, v skladu s točko 3.6. Vsa večtrupna bivalna plovila za rekreacijo, ki se lahko prevrnejo, imajo zadosten vzgon, da prevrnjena ostanejo na površini.

Plovila, krajša od šestih metrov, pri katerih bi ob uporabi v svoji kategoriji lahko prišlo do zalitja, so opremljena z ustreznimi sredstvi za zagotavljanje plovnosti v zalitem stanju.

3.4   Odprtine v trupu, na krovu in nadgradnji

Odprtine v trupu, na krovu ali krovih in v nadgradnji ne zmanjšajo konstrukcijske celovitosti plovila ali celovitosti njegove odpornosti proti vremenskim vplivom v zaprtem stanju.

Okna, bočne luči, vrata in lopute vzdržijo pritisk vode, ki so mu lahko izpostavljeni v določenem položaju, kot tudi točkovne obremenitve zaradi teže oseb, ki se gibajo na krovu.

Na votlih priključkih na trupu, ki so zasnovani tako, da omogočajo vstop vode v trup ali njen izstop iz trupa pod vodno črto, ki ustreza največji obremenitvi, ki jo priporoča proizvajalec, v skladu s točko 3.6., so nameščena lahko dostopna sredstva za zapiranje.

3.5   Poplava

Vsa plovila so zasnovana tako, da je tveganje potopitve kar najmanjše.

Posebna pozornost je po potrebi namenjena:

| (a) | pilotski kabini in jaškom, ki bi morali biti samoodtočni ali bi morali kako drugače preprečevati, da bi voda vdrla v notranjost plovila; |
| --- | --- |

(a)

pilotski kabini in jaškom, ki bi morali biti samoodtočni ali bi morali kako drugače preprečevati, da bi voda vdrla v notranjost plovila;

| (b) | prezračevalnim priključkom; |
| --- | --- |

(b)

prezračevalnim priključkom;

| (c) | odstranjevanju vode s črpalkami ali drugimi sredstvi. |
| --- | --- |

(c)

odstranjevanju vode s črpalkami ali drugimi sredstvi.

3.6   Največja obremenitev, ki jo priporoča proizvajalec

Največja obremenitev, ki jo priporoča proizvajalec (gorivo, voda, zaloge živil, različna oprema in ljudje (v kilogramih)), za katero je bilo plovilo zasnovano, se določi v skladu s kategorijo zasnove (oddelek 1), stabilnostjo in nadvodjem (točka 3.2) ter vzgonom in plovnostjo (točka 3.3).

3.7   Prostor za rešilne splave

Vsa plovila za rekreacijo kategorij A in B ter plovila za rekreacijo kategorij C in D, ki so daljša od šestih metrov, so opremljena z enim ali več prostori za rešilni splav ali rešilne splave, ki morajo biti dovolj veliki za število oseb, za prevoz katerega je bilo plovilo za rekreacijo zasnovano, skladno s priporočili proizvajalca. Ta prostor ali prostori morajo biti lahko dostopni v vsakem trenutku.

3.8   Izhod v sili

Vsa večtrupna bivalna plovila za rekreacijo, ki se lahko prevrnejo, so opremljena s primernimi izhodi v sili ob prevrnitvi. Če obstaja izhod v sili ob prevrnitvi, ne vpliva negativno na konstrukcijo (točka 3.1), stabilnost (točka 3.2) ali vzgon (točka 3.3), ne glede na to, ali je plovilo za rekreacijo vzravnano ali prevrnjeno.

Vsako bivalno plovilo za rekreacijo je opremljeno s primernimi izhodi v sili ob požaru.

3.9   Sidranje, privez in vleka

Na vseh plovilih je glede na njihovo kategorijo zasnove in njihove lastnosti nameščena ena ali več ojačenih točk ali drugih sredstev za varno sidranje, privez in vleko.

4.   VODLJIVOST

Proizvajalec zagotovi, da je vodljivost plovila zadovoljiva ob uporabi najmočnejšega pogonskega motorja, za katerega je plovilo zasnovano in izdelano. Največja moč vsakega pogonskega motorja je navedena v priročniku za lastnika.

5.   ZAHTEVE ZA VGRADNJO

5.1   Motorji in prostori za motorje

5.1.1   Vgrajeni motor

Vsi vgrajeni motorji so nameščeni v zaprt prostor, ki je ločen od bivalnih prostorov, in montirani tako, da je tveganje, da bi v bivalnih prostorih izbruhnil požar ali da bi se požar ali strupeni hlapi, vročina, hrup ali tresljaji razširili v bivalne prostore, kar najmanjše.

Deli in dodatna oprema motorja, ki zahtevajo pogosto pregledovanje in/ali servisiranje, morajo biti lahko dostopni.

Izolacijski materiali v prostoru za motor so negorljivi.

5.1.2   Zračenje

Prostor za motor mora imeti zračenje. Vdor vode v prostor za motor skozi odprtine je treba je kar najbolj zmanjšati.

5.1.3   Izpostavljeni deli

Izpostavljeni gibajoči se ali vroči deli motorja, ki bi lahko povzročili telesne poškodbe, so učinkovito zaščiteni, razen če je motor zavarovan s pokrovom ali lastnim ohišjem.

5.1.4   Zagon zunajkrmnih pogonskih motorjev

Vsi zunajkrmni pogonski motorji, nameščeni na katerem koli plovilu, imajo napravo za preprečevanje zagona motorja v prestavi, razen:

| (a) | če motor ustvarja manj kot 500 newtonov (N) statičnega potiska; |
| --- | --- |

(a)

če motor ustvarja manj kot 500 newtonov (N) statičnega potiska;

| (b) | če ima motor napravo za omejevanje dodajanja plina, ki omeji potisk ob zagonu motorja na 500 N. |
| --- | --- |

(b)

če ima motor napravo za omejevanje dodajanja plina, ki omeji potisk ob zagonu motorja na 500 N.

5.1.5   Osebna plovila, ki delujejo brez voznika

Osebna plovila so zasnovana bodisi s samodejnim zapiranjem dovoda goriva pogonskemu motorju bodisi s samodejno napravo, ki v primeru, da voznik namerno zapusti plovilo ali pade čez krov, zagotavlja krožno gibanje naprej pri zmanjšani hitrosti.

5.1.6   Zunajkrmni pogonski motorji s krmilno palico so opremljeni z napravo za ustavljanje v sili, ki jo je mogoče povezati s krmarjem.

5.2   Sistem za gorivo

5.2.1   Splošno

Sistemi in oprema za polnjenje, hrambo, zračenje in dovajanje goriva so zasnovani in vgrajeni tako, da je tveganje požara in eksplozije kar najmanjše.

5.2.2   Rezervoarji za gorivo

Rezervoarji za gorivo, vodi in cevi so pritrjeni ter ločeni ali zavarovani pred katerim koli virom večje vročine. Materiali, iz katerih so rezervoarji izdelani, in način izdelave ustrezajo njihovi prostornini in vrsti goriva.

Prostori za rezervoarje za bencinsko gorivo imajo zračenje.

Rezervoarji za bencinsko gorivo niso del trupa in so:

| (a) | zaščiteni pred požarom iz katerega koli motorja in pred vsemi drugimi viri vžiga; |
| --- | --- |

(a)

zaščiteni pred požarom iz katerega koli motorja in pred vsemi drugimi viri vžiga;

| (b) | ločeni od bivalnih prostorov. |
| --- | --- |

(b)

ločeni od bivalnih prostorov.

Rezervoarji za dizelsko gorivo so lahko del trupa.

5.3   Električni sistem

Električni sistemi so zasnovani in vgrajeni tako, da zagotavljajo pravilno delovanje plovila v normalnih pogojih uporabe, ter so takšni, da je tveganje požara in električnega udara kar najmanjše.

Vsa električna vezja, razen vezij za zagon motorja, ki se napajajo iz akumulatorjev, morajo ostati varna, ko so izpostavljena preobremenitvi.

Električna pogonska vezja ne delujejo vzajemno z drugimi vezji tako, da bi katero koli prenehalo delovati, kot je namenjeno.

Zagotavlja se zračenje za preprečevanje zbiranja eksplozivnih plinov, ki bi jih utegnili izločati akumulatorji. Akumulatorji so čvrsto pritrjeni in zavarovani pred vdorom vode.

5.4   Krmilni sistem

5.4.1   Splošno

Krmilni in pogonski nadzorni sistemi so zasnovani, izdelani in vgrajeni tako, da omogočajo krmarjenje v predvidljivih pogojih delovanja.

5.4.2   Izredni ukrepi v sili

Vsako jadralno plovilo za rekreacijo in vsako nejadralno plovilo za rekreacijo z enim pogonskim motorjem s krmilnimi sistemi na daljinsko upravljanje ima opremo za krmarjenje plovila za rekreacijo v sili pri zmanjšani hitrosti

5.5   Sistem za dovod plina

Sistemi za dovod plina za domačo uporabo delujejo na osnovi iztekanja hlapov ter so zasnovani in vgrajeni tako, da preprečujejo puščanje in tveganje eksplozije ter omogočajo preverjanje puščanja. Materiali in sestavni deli so primerni za uporabo posebnega plina, ki vzdrži pritiske in izpostavljenosti, ki se pojavljajo v morskem okolju.

Vsaka plinska naprava, ki se uporablja za namen, ki ga je predvidel proizvajalec, se vgradi v skladu z navodili proizvajalca. Vsaka naprava, ki deluje na plin, mora imeti ločen dovod plina iz razdelilnega sistema, vsak posamezni dovod pa mora biti pod nadzorom ločenega zapiralnega mehanizma. Zagotovi se ustrezno zračenje za preprečevanje nevarnosti zaradi puščanja in produktov zgorevanja.

Vsa plovila s trajno vgrajenim sistemom za dovod plina imajo ograjen prostor za hrambo vseh plinskih jeklenk. Ta prostor je ločen od bivalnih prostorov, dostopen samo od zunaj in se zrači navzven, tako da kakršen koli uhajajoč plin odteka s krova.

Zlasti je treba po vgradnji preizkusiti vsak trajno vgrajeni sistem za dovod plina.

5.6   Požarna varnost

5.6.1   Splošno

Pri vrsti vgrajene opreme in načrtu prostorov plovila se upoštevata tveganje in širjenje požara. Posebna pozornost se nameni okolici naprav z odprtim plamenom, vročim površinam ali motorjem in pomožnim strojem, prelitju olja in goriva, nepokritim cevem za olje in gorivo ter speljevanju električne napeljave zlasti stran od virov toplote in vročih površin.

5.6.2   Oprema za gašenje požara

Plovila za rekreacijo imajo opremo za gašenje požara, ki ustreza požarnemu tveganju, ali pa se označita položaj in prostornina opreme za gašenje požara, ki ustreza požarnemu tveganju. Plovila se ne dajo v uporabo, dokler ni nameščena ustrezna oprema za gašenje požara. Prostori za bencinske motorje so zavarovani s sistemom za gašenje ognja, ki ob požaru ne zahteva odprtja prostora. Prenosni gasilni aparati so zlahka dostopni ne glede na mesto namestitve, eden pa je postavljen tako, da je zlahka dosegljiv s položaja glavnega krmila plovila za rekreacijo.

5.7   Navigacijske luči, znamenja in zvočni signali

Nameščene navigacijske luči, znamenja in zvočni signali izpolnjujejo bodisi predpise Konvencije o mednarodnih pravilih o izogibanju trčenja na morju (COLREG) iz leta 1972 bodisi pravila Evropskega kodeksa za celinske plovne poti (CEVNI).

5.8   Preprečevanje iztoka in oprema, ki omogoča prenos odpadkov na kopno

Plovila so izdelana tako, da preprečujejo nenameren izpust onesnaževal (olja, goriva itn.) čez krov.

Vsako stranišče v plovilu za rekreacijo je povezano le z zbiralno posodo ali sistemom za čiščenje vode.

Na plovilih za rekreacijo z vgrajenimi zbiralnimi posodami je nameščen standarden priključek za odvajanje, ki omogoča povezavo med cevmi naprav za sprejem odpadkov in cevovodom plovila za odvajanje.

Poleg tega so na vseh iztočnih ceveh za človeške odpadke skozi trup nameščeni ventili, ki jih je mogoče zapreti.

B.   Bistvene zahteve za emisije izpušnih plinov iz pogonskih motorjev

Pogonski motorji so skladni z bistvenimi zahtevami za emisije izpušnih plinov, določenimi v tem delu.

1.   IDENTIFIKACIJA POGONSKEGA MOTORJA

| 1.1 | Vsak motor je jasno označen z naslednjimi informacijami:






  (a) | imenom, registrirano blagovno znamko ali registriranim trgovskim imenom in kontaktnim naslovom proizvajalca motorja ter po potrebi imenom in kontaktnim naslovom osebe, ki je prilagodila motor; |
| --- | --- | --- |

1.1

Vsak motor je jasno označen z naslednjimi informacijami:

(a)

imenom, registrirano blagovno znamko ali registriranim trgovskim imenom in kontaktnim naslovom proizvajalca motorja ter po potrebi imenom in kontaktnim naslovom osebe, ki je prilagodila motor;

| (b) | tipom motorja in družino motorja, kadar je to potrebno; |
| --- | --- |

(b)

tipom motorja in družino motorja, kadar je to potrebno;

| (c) | edinstveno serijsko številko motorja; |
| --- | --- |

(c)

edinstveno serijsko številko motorja;

| (d) | oznako CE, kot je določeno v členu 18. |
| --- | --- |

(d)

oznako CE, kot je določeno v členu 18.

| 1.2 | Oznake iz točke 1.1 morajo vzdržati celotno običajno življenjsko dobo motorja ter biti jasno čitljive in neizbrisne. Če se uporabijo etikete ali tablice, morajo biti pritrjene tako, da bo pritrditev vzdržala celotno običajno življenjsko dobo motorja in da jih ni mogoče odstraniti, ne da bi se pri tem uničile ali izbrisale. |
| --- | --- |

1.2

Oznake iz točke 1.1 morajo vzdržati celotno običajno življenjsko dobo motorja ter biti jasno čitljive in neizbrisne. Če se uporabijo etikete ali tablice, morajo biti pritrjene tako, da bo pritrditev vzdržala celotno običajno življenjsko dobo motorja in da jih ni mogoče odstraniti, ne da bi se pri tem uničile ali izbrisale.

| 1.3 | Oznake morajo biti pritrjene na del motorja, ki je potreben za normalno delovanje motorja in ga med življenjsko dobo motorja običajno ni treba zamenjati. |
| --- | --- |

1.3

Oznake morajo biti pritrjene na del motorja, ki je potreben za normalno delovanje motorja in ga med življenjsko dobo motorja običajno ni treba zamenjati.

| 1.4 | Oznake morajo biti postavljene tako, da so jasno vidne, potem ko je motor sestavljen iz vseh sestavnih delov, potrebnih za delovanje motorja. |
| --- | --- |

1.4

Oznake morajo biti postavljene tako, da so jasno vidne, potem ko je motor sestavljen iz vseh sestavnih delov, potrebnih za delovanje motorja.

2.   ZAHTEVE ZA EMISIJE IZPUŠNIH PLINOV

Pogonski motorji so zasnovani, izdelani in sestavljeni tako, da ob njihovi pravilni vgradnji in normalni uporabi emisije ne presežejo mejnih vrednosti iz preglednice 1 v točki 2.1 ter preglednic 2 in 3 v točki 2.2:

2.1   Vrednosti, ki veljajo za namene člena 55(2) in preglednice 2 iz točke 2.2:

Preglednica 1

| (v g/kWh) |
| --- |
| Tip | Ogljikov monoksid | Ogljikovodiki | Dušikovi oksidi
  NOx | Trdni delci
  PT |
| | A | B | n | A | B | n | | |
| Dvotaktni motorji na prisilni vžig | 150,0 | 600,0 | 1,0 | 30,0 | 100,0 | 0,75 | 10,0 | Se ne uporablja |
| Štiritaktni motorji na prisilni vžig | 150,0 | 600,0 | 1,0 | 6,0 | 50,0 | 0,75 | 15,0 | Se ne uporablja |
| Motorji na kompresijski vžig | 5,0 | 0 | 0 | 1,5 | 2,0 | 0,5 | 9,8 | 1,0 |

(v g/kWh)

Tip

Ogljikov monoksid

Formula

Ogljikovodiki

Formula

Dušikovi oksidi

NOx

Trdni delci

PT

A

B

n

A

B

n

Dvotaktni motorji na prisilni vžig

150,0

600,0

1,0

30,0

100,0

0,75

10,0

Se ne uporablja

Štiritaktni motorji na prisilni vžig

150,0

600,0

1,0

6,0

50,0

0,75

15,0

Se ne uporablja

Motorji na kompresijski vžig

5,0

0

0

1,5

2,0

0,5

9,8

1,0

A, B in n so konstante v skladu s preglednico, PN pa je nazivna moč motorja v kW.

2.2   Vrednosti, ki veljajo do 18. januarja 2016:

Preglednica 2

Mejne vrednosti emisij izpušnih plinov za motorje na kompresijski vžig
   (2)

| Gibna prostornina
  SV
  (v L/valj) | Nazivna moč motorja PN

  (v kW) | Trdni delci
  PT
  (v g/kWh) | Ogljikovodiki + dušikovi oksidi



  (v g/kWh) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Vrednosti iz preglednice 1 |
| (1) | 0,30 | 4,7 |
| | 0,15 | 5,8 |
| | | 0,14 | 5,8 |
| | 0,12 | 5,8 |
| | 0,12 | 5,8 |
| | 0,11 | 5,8 |

Gibna prostornina

SV

(v L/valj)

Nazivna moč motorja PN

(v kW)

Trdni delci

PT

(v g/kWh)

Ogljikovodiki + dušikovi oksidi

Formula

(v g/kWh)

Formula

Formula

Vrednosti iz preglednice 1

Formula

0,30

4,7

Formula

0,15

5,8

Formula

Formula

0,14

5,8

Formula

0,12

5,8

Formula

0,12

5,8

Formula

0,11

5,8

Preglednica 3

Mejne vrednosti emisij za motorje na prisilni vžig

| Tip motorja | Nazivna moč
  motorja PN

  (v kW) | Ogljikov monoksid
  CO
  (v g/kWh) | Ogljikovodiki + dušikovi oksidi



  (v g/kWh) |
| --- | --- | --- | --- |
| Krmni in vgrajeni motorji | | 75 | 5 |
| | 350 | 16 |
| | 350 | 22 |
| Zunajkrmni motorji in motorji osebnih plovil | | | 30 |
| | | |
| | 300 | |

Tip motorja

Nazivna moč

motorja PN

(v kW)

Ogljikov monoksid

CO

(v g/kWh)

Ogljikovodiki + dušikovi oksidi

Formula

(v g/kWh)

Krmni in vgrajeni motorji

Formula

75

5

Formula

350

16

Formula

350

22

Zunajkrmni motorji in motorji osebnih plovil

Formula

Formula

30

Formula

Formula

Formula

Formula

300

Formula

2.3   Preskusni cikli:

Preskusni cikli in utežni faktorji, ki se uporabljajo:

Uporabljajo se naslednje zahteve standarda ISO 8178-4:2007, ob upoštevanju vrednosti iz spodnje preglednice.

Za motorje na kompresijski vžig s spremenljivo hitrostjo se uporablja preskusni cikel E1 ali E5, nad 130 kW pa se lahko uporabi tudi preskusni cikel E3. Za motorje na prisilni vžig s spremenljivo hitrostjo se uporablja preskusni cikel E4.

| Cikel E1, številka načina | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hitrost | Nazivna vrtilna frekvenca: | Vmesna vrtilna frekvenca | Najmanjša vrtilna frekvenca v prostem teku |
| Navor (v %) | 100 | 75 | 75 | 50 | 0 |
| Utežni faktor | 0,08 | 0,11 | 0,19 | 0,32 | 0,3 |
| Hitrost | Nazivna vrtilna frekvenca: | Vmesna vrtilna frekvenca | Najmanjša vrtilna frekvenca v prostem teku |
| Cikel E3, številka načina | 1 | 2 | 3 | 4 | |
| Hitrost (v %) | 100 | 91 | 80 | 63 | |
| Moč (v %) | 100 | 75 | 50 | 25 | |
| Utežni faktor | 0,2 | 0,5 | 0,15 | 0,15 | |
| Cikel E4, številka načina | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| Hitrost (v %) | 100 | 80 | 60 | 40 | Prosti tek |
| Navor (v %) | 100 | 71,6 | 46,5 | 25,3 | 0 |
| Utežni faktor | 0,06 | 0,14 | 0,15 | 0,25 | 0,40 |
| Cikel E5, številka načina | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| Hitrost (v %) | 100 | 91 | 80 | 63 | Prosti tek |
| Moč (v %) | 100 | 75 | 50 | 25 | 0 |
| Utežni faktor | 0,08 | 0,13 | 0,17 | 0,32 | 0,3 |

Cikel E1, številka načina

1

2

3

4

5

Hitrost

Nazivna vrtilna frekvenca:

Vmesna vrtilna frekvenca

Najmanjša vrtilna frekvenca v prostem teku

Navor (v %)

100

75

75

50

0

Utežni faktor

0,08

0,11

0,19

0,32

0,3

Hitrost

Nazivna vrtilna frekvenca:

Vmesna vrtilna frekvenca

Najmanjša vrtilna frekvenca v prostem teku

Cikel E3, številka načina

1

2

3

4

Hitrost (v %)

100

91

80

63

Moč (v %)

100

75

50

25

Utežni faktor

0,2

0,5

0,15

0,15

Cikel E4, številka načina

1

2

3

4

5

Hitrost (v %)

100

80

60

40

Prosti tek

Navor (v %)

100

71,6

46,5

25,3

0

Utežni faktor

0,06

0,14

0,15

0,25

0,40

Cikel E5, številka načina

1

2

3

4

5

Hitrost (v %)

100

91

80

63

Prosti tek

Moč (v %)

100

75

50

25

0

Utežni faktor

0,08

0,13

0,17

0,32

0,3

Priglašeni organi lahko dopustijo preskuse, izvedene na podlagi drugih preskusnih ciklov, kot je določeno v harmoniziranem standardu in kot je ustrezno za obratovalni cikel motorja.

2.4   Uporaba družine pogonskih motorjev in izbira osnovnega pogonskega motorja

Proizvajalec motorjev je odgovoren za opredelitev tistih motorjev iz svojega proizvodnega programa, ki naj bi sestavljali družino motorjev.

Osnovni motor se iz družine motorjev izbere tako, da so njegove emisijske lastnosti reprezentativne za vse motorje iz te družine motorjev. Za osnovni motor družine bi bilo treba običajno izbrati motor, ki združuje tiste lastnosti, ki naj bi povzročile najvišje specifične emisije (izražene v g/kWh), izmerjene v veljavnem preskusnem ciklu.

2.5   Preskusna goriva

Preskusno gorivo, ki se uporabi za preskus emisij izpušnih plinov, ima naslednje lastnosti:

| Bencinska goriva |
| --- |
| Lastnost | RF-02-99
  Neosvinčeno | RF-02-03
  Neosvinčeno |
| | najm. | najv. | najm. | najv. |
| Raziskovalno oktansko število (RON) | 95 | — | 95 | — |
| Motorsko oktansko število (MON) | 85 | — | 85 | — |
| Gostota pri 15 °C (v kg/m3) | 748 | 762 | 740 | 754 |
| Začetno vrelišče (v °C) | 24 | 40 | 24 | 40 |
| Masni delež žvepla (v mg/kg) | — | 100 | — | 10 |
| Vsebnost svinca (v mg/l) | — | 5 | — | 5 |
| Parni tlak po Reidu (v kPa) | 56 | 60 | — | — |
| Parni tlak (DVPE) (v kPa) | — | — | 56 | 60 |
| Dizelska goriva |
| Lastnost | RF-06-99 | RF-06-03 |
| | najm. | najv. | najm. | najv. |
| Cetansko število | 52 | 54 | 52 | 54 |
| Gostota pri 15 °C (v kg/m3) | 833 | 837 | 833 | 837 |
| Končno vrelišče (v °C) | — | 370 | — | 370 |
| Plamenišče (v °C) | 55 | — | 55 | — |
| Masni delež žvepla (v mg/kg) | (bo sporočen) | 300 (50) | — | 10 |
| Masni delež pepela (v %) | (bo sporočen) | 0,01 | — | 0,01 |

Bencinska goriva

Lastnost

RF-02-99

Neosvinčeno

RF-02-03

Neosvinčeno

najm.

najv.

najm.

najv.

Raziskovalno oktansko število (RON)

95

—

95

—

Motorsko oktansko število (MON)

85

—

85

—

Gostota pri 15 °C (v kg/m3)

748

762

740

754

Začetno vrelišče (v °C)

24

40

24

40

Masni delež žvepla (v mg/kg)

—

100

—

10

Vsebnost svinca (v mg/l)

—

5

—

5

Parni tlak po Reidu (v kPa)

56

60

—

—

Parni tlak (DVPE) (v kPa)

—

—

56

60

Dizelska goriva

Lastnost

RF-06-99

RF-06-03

najm.

najv.

najm.

najv.

Cetansko število

52

54

52

54

Gostota pri 15 °C (v kg/m3)

833

837

833

837

Končno vrelišče (v °C)

—

370

—

370

Plamenišče (v °C)

55

—

55

—

Masni delež žvepla (v mg/kg)

(bo sporočen)

300 (50)

—

10

Masni delež pepela (v %)

(bo sporočen)

0,01

—

0,01

Priglašeni organi lahko dopustijo preskuse, izvedene na podlagi drugih preskusnih goriv, kot je določeno v harmoniziranem standardu.

3.   TRAJNOST

Proizvajalec motorja zagotovi navodila za vgradnjo in vzdrževanje motorja, ki bi, če se uporabijo, morala motorju omogočiti, da bo pri normalni uporabi in v normalnih pogojih uporabe trajno ustrezal mejnim vrednostim iz točk 2.1 in 2.2 v celotni običajni življenjski dobi motorja.

Proizvajalec motorja pridobi te informacije z izvedbo predhodnega preskusa vzdržljivosti, ki temelji na normalnih obratovalnih ciklih, in z izračunom obrabe sestavnih delov, tako da lahko pripravi potrebna navodila za vzdrževanje in jih priloži vsem novim motorjem, ko so prvič dani na trg.

Običajna življenjska doba motorja je:

| (a) | za motorje na kompresijski vžig: 480 ur delovanja ali 10 let, kar nastopi prej; |
| --- | --- |

(a)

za motorje na kompresijski vžig: 480 ur delovanja ali 10 let, kar nastopi prej;

| (b) | za vgrajene motorje ali krmne motorje na prisilni vžig z vgrajenim izpuhom ali brez njega:






  (i) | za kategorijo motorjev

  : 480 ur delovanja ali 10 let, kar nastopi prej; |
| --- | --- | --- |

(b)

za vgrajene motorje ali krmne motorje na prisilni vžig z vgrajenim izpuhom ali brez njega:

(i)

Formula

| (ii) | za motorje v kategoriji

  : 150 ur delovanja ali tri leta, kar nastopi prej; |
| --- | --- |

(ii)

Formula

| (iii) | za kategorijo motorjev

  : 50 ur delovanja ali eno leto, kar nastopi prej; |
| --- | --- |

(iii)

Formula

| (c) | za motorje osebnih plovil: 350 ur delovanja ali pet let, kar nastopi prej; |
| --- | --- |

(c)

za motorje osebnih plovil: 350 ur delovanja ali pet let, kar nastopi prej;

| (d) | za zunajkrmne motorje: 350 ur delovanja ali 10 let, kar nastopi prej. |
| --- | --- |

(d)

za zunajkrmne motorje: 350 ur delovanja ali 10 let, kar nastopi prej.

4.   PRIROČNIK ZA LASTNIKA

Vsak motor je opremljen s priročnikom za lastnika v jeziku ali jezikih, ki jih določi država članica, v kateri se bo motor tržil, in jih potrošniki in drugi končni uporabniki brez težav razumejo.

V priročniku za lastnika:

| (a) | so navodila za vgradnjo, uporabo in vzdrževanje, ki so potrebna za zagotovitev pravilnega delovanja motorja in s tem njegovega izpolnjevanja zahtev iz oddelka 3 (Trajnost); |
| --- | --- |

(a)

so navodila za vgradnjo, uporabo in vzdrževanje, ki so potrebna za zagotovitev pravilnega delovanja motorja in s tem njegovega izpolnjevanja zahtev iz oddelka 3 (Trajnost);

| (b) | je navedena moč motorja, merjena glede na harmonizirani standard. |
| --- | --- |

(b)

je navedena moč motorja, merjena glede na harmonizirani standard.

C.   Bistvene zahteve za emisije hrupa

Plovila za rekreacijo z vgrajenim ali krmnim motorjem brez vgrajenega izpuha, osebna plovila in zunajkrmni motorji ter krmni motorji z vgrajenim izpuhom so skladni z bistvenimi zahtevami za emisije hrupa, določenimi v tem delu.

1.   RAVNI EMISIJ HRUPA

| 1.1 | Plovila za rekreacijo z vgrajenim ali krmnim motorjem brez vgrajenega izpuha, osebna plovila in zunajkrmni motorji ter krmni motorji z vgrajenim izpuhom so zasnovani, izdelani in sestavljeni tako, da emisije hrupa ne presežejo mejnih vrednosti iz naslednje preglednice:






  Nazivna moč motorja
  (en sam motor)
  (v kW) | Najvišja raven zvočnega tlaka = LpASmax

  (v dB) |
| --- | --- | --- |
| | 67 |
| | 72 |
| | 75 |

1.1

Plovila za rekreacijo z vgrajenim ali krmnim motorjem brez vgrajenega izpuha, osebna plovila in zunajkrmni motorji ter krmni motorji z vgrajenim izpuhom so zasnovani, izdelani in sestavljeni tako, da emisije hrupa ne presežejo mejnih vrednosti iz naslednje preglednice:

Nazivna moč motorja

(en sam motor)

(v kW)

Najvišja raven zvočnega tlaka = LpASmax

(v dB)

Formula

67

Formula

72

Formula

75

pri čemer je PN = nazivna moč enega samega motorja v kW pri nazivni vrtilni frekvenci in LpASmax = najvišja raven zvočnega tlaka v dB.

Za enote z dvema ali več motorji vseh tipov se lahko uporabi toleranca v višini 3 dB.

| 1.2 | Kot nadomestna možnost za preskuse meritev hrupa se šteje, da so plovila za rekreacijo z vgrajenim motorjem ali krmnim motorjem brez vgrajenega izpuha skladna z zahtevami glede hrupa iz točke 1.1, če je njihovo Froudovo število ≤ 1,1 in razmerje moč/izpodriv ≤ 40 ter če sta motor in izpušni sistem vgrajena v skladu s specifikacijami proizvajalca motorja. |
| --- | --- |

1.2

Kot nadomestna možnost za preskuse meritev hrupa se šteje, da so plovila za rekreacijo z vgrajenim motorjem ali krmnim motorjem brez vgrajenega izpuha skladna z zahtevami glede hrupa iz točke 1.1, če je njihovo Froudovo število ≤ 1,1 in razmerje moč/izpodriv ≤ 40 ter če sta motor in izpušni sistem vgrajena v skladu s specifikacijami proizvajalca motorja.

| 1.3 | „Froudovo število“ Fn se izračuna tako, da se največja hitrost plovila za rekreacijo V (v m/s) deli s kvadratnim korenom dolžine vodne črte lwl (v m), pomnožene z dano gravitacijsko konstanto g = 9,8 m/s2.



  „Razmerje moč/izpodriv“ se izračuna tako, da se nazivna moč motorja PN (v kW) deli z izpodrivom plovila za rekreacijo D (v tonah) |
| --- | --- |

1.3

„Froudovo število“ Fn se izračuna tako, da se največja hitrost plovila za rekreacijo V (v m/s) deli s kvadratnim korenom dolžine vodne črte lwl (v m), pomnožene z dano gravitacijsko konstanto g = 9,8 m/s2.

Formula

„Razmerje moč/izpodriv“ se izračuna tako, da se nazivna moč motorja PN (v kW) deli z izpodrivom plovila za rekreacijo D (v tonah)

Formula

2.   PRIROČNIK ZA LASTNIKA

Za plovila za rekreacijo z vgrajenim motorjem ali krmnim motorjem brez vgrajenega izpuha in osebna plovila priročnik za lastnika, ki se zahteva v skladu s točko 2.5 dela A vsebuje informacije, potrebne za vzdrževanje plovila za rekreacijo in izpušnega sistema v takšnem stanju, ki bo, kolikor je izvedljivo, pri normalni uporabi zagotavljalo skladnost z določenimi mejnimi vrednostmi hrupa.

Za zunajkrmne motorje in krmne motorje z vgrajenim izpuhom priročnik za lastnika, ki se zahteva v skladu z oddelkom 4 dela B, vsebuje navodila, potrebna za vzdrževanje motorja v takšnem stanju, ki bo, kolikor je izvedljivo, pri normalni uporabi zagotavljalo skladnost z določenimi mejnimi vrednostmi hrupa.

3.   TRAJNOST

Določbe glede trajnosti iz oddelka 3 dela B se smiselno uporabljajo za skladnost z zahtevami glede emisij hrupa, določenih v oddelku 1 tega dela.

---

(1)

| + | Druga možnost je, da motorji na kompresijski vžig z nazivno močjo, enako ali višjo od 37 kW in manjšo od 75 kW, ter z gibno prostornino, manjšo od 0,9 L/valj, ne presegajo mejne vrednosti emisije PT, ki znaša 0,20 g/kWh, in skupne mejne vrednosti emisij

  , ki znaša 5,8 g/kWh. |
| --- | --- |

+

Formula

(2)

| ++ | Noben motor na kompresijski vžig ne sme preseči mejne vrednosti emisije ogljikovega monoksida (CO), ki znaša 5,0 g/kWh. |
| --- | --- |

++

Noben motor na kompresijski vžig ne sme preseči mejne vrednosti emisije ogljikovega monoksida (CO), ki znaša 5,0 g/kWh.

---

PRILOGA II

SESTAVNI DELI PLOVILA

| 1. | Pred vžigom zavarovana oprema bencinskih vgrajenih in krmnih motorjev ter prostorov za bencin; |
| --- | --- |

1.

Pred vžigom zavarovana oprema bencinskih vgrajenih in krmnih motorjev ter prostorov za bencin;

| 2. | naprave za preprečevanje zagona v prestavi za motorje na krmi; |
| --- | --- |

2.

naprave za preprečevanje zagona v prestavi za motorje na krmi;

| 3. | krmila, krmilni mehanizmi in kabelski sestavi; |
| --- | --- |

3.

krmila, krmilni mehanizmi in kabelski sestavi;

| 4. | rezervoarji za gorivo za fiksne naprave in cevi za gorivo; |
| --- | --- |

4.

rezervoarji za gorivo za fiksne naprave in cevi za gorivo;

| 5. | montažne lopute in bočne luči. |
| --- | --- |

5.

montažne lopute in bočne luči.

---

PRILOGA III

IZJAVA PROIZVAJALCA ALI UVOZNIKA DELNO ZGRAJENEGA PLOVILA (ČLEN 6(2))

Izjava proizvajalca ali uvoznika s sedežem v Uniji iz člena 6(2) vsebuje:

| (a) | ime in naslov proizvajalca; |
| --- | --- |

(a)

ime in naslov proizvajalca;

| (b) | ime in naslov zastopnika proizvajalca s sedežem v Uniji ali po potrebi osebe, ki je odgovorna za dajanje na trg; |
| --- | --- |

(b)

ime in naslov zastopnika proizvajalca s sedežem v Uniji ali po potrebi osebe, ki je odgovorna za dajanje na trg;

| (c) | opis delno zgrajenega plovila; |
| --- | --- |

(c)

opis delno zgrajenega plovila;

| (d) | izjavo, da je delno zgrajeno plovilo skladno z bistvenimi zahtevami, ki veljajo na tej stopnji izdelave; to vključuje sklicevanje na zadevne uporabljene harmonizirane standarde ali sklicevanje na specifikacije, glede na katere je razglašena skladnost na tej stopnji izdelave; poleg tega naj bi plovilo dokončale druge pravne ali fizične osebe ob polnem upoštevanju te direktive. |
| --- | --- |

(d)

izjavo, da je delno zgrajeno plovilo skladno z bistvenimi zahtevami, ki veljajo na tej stopnji izdelave; to vključuje sklicevanje na zadevne uporabljene harmonizirane standarde ali sklicevanje na specifikacije, glede na katere je razglašena skladnost na tej stopnji izdelave; poleg tega naj bi plovilo dokončale druge pravne ali fizične osebe ob polnem upoštevanju te direktive.

---

PRILOGA IV

IZJAVA EU O SKLADNOSTI ŠT. xxxxx
   (1)

| 1. | Št. xxxxx (Izdelek: številka izdelka, serije, tipa ali serijska številka). |
| --- | --- |

1.

Št. xxxxx (Izdelek: številka izdelka, serije, tipa ali serijska številka).

| 2. | Ime in naslov proizvajalca ali njegovega zakonitega zastopnika [Pooblaščeni zastopnik mora navesti tudi ime in naslov podjetja proizvajalca] ali zasebnega uvoznika. |
| --- | --- |

2.

Ime in naslov proizvajalca ali njegovega zakonitega zastopnika [Pooblaščeni zastopnik mora navesti tudi ime in naslov podjetja proizvajalca] ali zasebnega uvoznika.

| 3. | Za izdajo te izjave o skladnosti je odgovoren izključno proizvajalec, zasebni uvoznik ali oseba iz člena 19(3) ali (4) Direktive 2013/53/EU. |
| --- | --- |

3.

Za izdajo te izjave o skladnosti je odgovoren izključno proizvajalec, zasebni uvoznik ali oseba iz člena 19(3) ali (4) Direktive 2013/53/EU.

| 4. | Predmet izjave (identifikacija izdelka, ki omogoča sledljivost; po potrebi lahko vključuje fotografijo): |
| --- | --- |

4.

Predmet izjave (identifikacija izdelka, ki omogoča sledljivost; po potrebi lahko vključuje fotografijo):

| 5. | Predmet izjave, opisan v točki 4, je v skladu z ustrezno harmonizacijsko zakonodajo Unije: |
| --- | --- |

5.

Predmet izjave, opisan v točki 4, je v skladu z ustrezno harmonizacijsko zakonodajo Unije:

| 6. | Sklicevanja na zadevne uporabljene harmonizirane standarde ali sklicevanja na ostale tehnične specifikacije, glede na katere je razglašena skladnost: |
| --- | --- |

6.

Sklicevanja na zadevne uporabljene harmonizirane standarde ali sklicevanja na ostale tehnične specifikacije, glede na katere je razglašena skladnost:

| 7. | Kadar je ustrezno: priglašeni organ ... (ime, številka) je izvedel ... (opis posega) in izdal potrdilo: |
| --- | --- |

7.

Kadar je ustrezno: priglašeni organ ... (ime, številka) je izvedel ... (opis posega) in izdal potrdilo:

| 8. | Identifikacija osebe, ki je pooblaščena za podpisovanje v imenu proizvajalca ali njegovega pooblaščenega zastopnika. |
| --- | --- |

8.

Identifikacija osebe, ki je pooblaščena za podpisovanje v imenu proizvajalca ali njegovega pooblaščenega zastopnika.

| 9. | Dodatne informacije: | Izjava EU o skladnosti vključuje izjavo proizvajalca pogonskega motorja ter osebe, ki je prilagodila motor v skladu s točkama (b) in (c) člena 6(4), da:






  (a) | bo motor ob vgradnji v plovilo v skladu s priloženimi navodili za vgradnjo izpolnjeval:






  (i) | zahteve glede emisij izpušnih plinov iz te direktive; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

9.

Dodatne informacije:

Izjava EU o skladnosti vključuje izjavo proizvajalca pogonskega motorja ter osebe, ki je prilagodila motor v skladu s točkama (b) in (c) člena 6(4), da:

(a)

bo motor ob vgradnji v plovilo v skladu s priloženimi navodili za vgradnjo izpolnjeval:

(i)

zahteve glede emisij izpušnih plinov iz te direktive;

| (ii) | mejne vrednosti iz Direktive 97/68/ES za motorje, homologirane v skladu z Direktivo 97/68/ES, skladne z mejnimi vrednostmi emisij stopnje IIIA, stopnje IIIB ali stopnje IV za motorje na kompresijski vžig, ki se ne uporabljajo za pogon plovil, ki plujejo po celinskih plovnih poteh, lokomotiv in železniških motornih vozil, kot je določeno v točki 4.1.2 Priloge I k navedeni direktivi, ali |
| --- | --- |

(ii)

mejne vrednosti iz Direktive 97/68/ES za motorje, homologirane v skladu z Direktivo 97/68/ES, skladne z mejnimi vrednostmi emisij stopnje IIIA, stopnje IIIB ali stopnje IV za motorje na kompresijski vžig, ki se ne uporabljajo za pogon plovil, ki plujejo po celinskih plovnih poteh, lokomotiv in železniških motornih vozil, kot je določeno v točki 4.1.2 Priloge I k navedeni direktivi, ali

| (iii) | mejne vrednosti (ES) št. 595/2009 za motorje, homologirane v skladu z navedeno uredbo. |
| --- | --- |

(iii)

mejne vrednosti (ES) št. 595/2009 za motorje, homologirane v skladu z navedeno uredbo.

| | Motor ne sme biti dan v uporabo, dokler plovilo, v katero naj bi bil vgrajen, ni razglašeno za skladno, če se to zahteva, z ustrezno določbo te direktive. |
| --- | --- |

Motor ne sme biti dan v uporabo, dokler plovilo, v katero naj bi bil vgrajen, ni razglašeno za skladno, če se to zahteva, z ustrezno določbo te direktive.

| | Če je bil motor dan na trg v dodatnem prehodnem obdobju iz člena 55(2), se to navede v izjavi EU o skladnosti. |
| --- | --- |

Če je bil motor dan na trg v dodatnem prehodnem obdobju iz člena 55(2), se to navede v izjavi EU o skladnosti.

| | Podpisano za in v imenu: | (kraj in datum izdaje) |
| --- | --- | --- |

Podpisano za in v imenu:

(kraj in datum izdaje)

| | (ime, funkcija) (podpis) |
| --- | --- |

(ime, funkcija) (podpis)

---

(1)  Številka izjave o skladnosti ni obvezna.

---

PRILOGA V

ENAKOVREDNA SKLADNOST NA PODLAGI UGOTAVLJANJA PO IZDELAVI (MODUL ZA UGOTAVLJANJE SKLADNOSTI PO IZDELAVI)

1.   Skladnost na podlagi ugotavljanja po izdelavi je postopek ugotavljanja enakovredne skladnosti izdelka, v zvezi s katerim proizvajalec ni prevzel odgovornosti za skladnost izdelka s to direktivo, tako da fizična ali pravna oseba iz člena 19(2), (3) ali (4), ki daje izdelek na trg ali v uporabo na lastno odgovornost, prevzame odgovornost za enakovredno skladnost tega izdelka. Ta oseba izpolni obveznosti iz točk 2 in 4 ter zagotovi in na lastno odgovornost izjavi, da je zadevni izdelek, za katerega veljajo določbe točke 3, skladen z veljavnimi zahtevami iz te direktive.

2.   Oseba, ki daje izdelek na trg ali v uporabo, pri priglašenem organu vloži zahtevek za ugotovitev skladnosti izdelka po izdelavi, pri čemer mu mora predložiti dokumentacijo in tehnični spis, na podlagi katerega lahko priglašeni organ ugotovi skladnost izdelka z zahtevami iz te direktive, ter vse razpoložljive informacije o uporabi izdelka po prvem dajanju v uporabo.

Oseba, ki daje takšen izdelek na trg ali v uporabo, še 10 let po tem, ko je bila v skladu s postopkom ugotavljanja po izdelavi ugotovljena enakovredna skladnost izdelka, to dokumentacijo in informacije hrani za zadevne nacionalne organe.

3.   Priglašeni organ preveri vsak posamezni izdelek ter opravi izračune, preskuse in druge ocene, kolikor je to potrebno za dokaz enakovredne skladnosti izdelka z zadevnimi zahtevami iz te direktive.

Priglašeni organ sestavi in izda potrdilo in z njim povezano poročilo o skladnosti v zvezi z izvedenim ocenjevanjem ter še 10 let po izdaji obeh dokumentov za nacionalne organe hrani izvod potrdila in z njim povezanega poročila o skladnosti.

Priglašeni organ na odobreni izdelek poleg oznake CE namesti svojo identifikacijsko številko ali jo da namestiti na lastno odgovornost.

Če se ugotavlja skladnost plovila, dá priglašeni organ na lastno odgovornost namestiti tudi identifikacijsko številko plovila iz točke 2.1 dela A Priloge I, pri čemer se v polju za kodo države proizvajalca navede država, v kateri ima priglašeni organ sedež, v poljih za edinstveno kodo proizvajalca, ki jo dodeli nacionalni organ države članice, pa se navede identifikacijska koda ugotavljanja skladnosti po izdelavi, ki je dodeljena priglašenemu organu, in za njo serijska številka potrdila o ugotovitvi skladnosti po izdelavi. V poljih za mesec in leto proizvodnje ter leto modela v identifikacijski številki plovila se navedeta mesec in leto ugotovitve skladnosti po izdelavi.

4.   Oznaka CE in izjava EU o skladnosti

| 4.1 | Oseba, ki daje izdelek na trg ali v uporabo, na izdelek, katerega enakovredno skladnost z zadevnimi zahtevami iz te direktive je ugotavljal in potrdil priglašeni organ, namesti oznako CE, na odgovornost priglašenega organa iz oddelka 3 pa tudi njegovo identifikacijsko številko. |
| --- | --- |

4.1

Oseba, ki daje izdelek na trg ali v uporabo, na izdelek, katerega enakovredno skladnost z zadevnimi zahtevami iz te direktive je ugotavljal in potrdil priglašeni organ, namesti oznako CE, na odgovornost priglašenega organa iz oddelka 3 pa tudi njegovo identifikacijsko številko.

| 4.2 | Oseba, ki daje izdelek na trg ali v uporabo, sestavi izjavo EU o skladnosti in jo hrani za nacionalne organe še 10 let po izdaji potrdila o ugotovitvi skladnosti po izdelavi. Izjava o skladnosti vsebuje identifikacijo izdelka, za katerega je bila sestavljena.
  Zadevnim organom se na zahtevo zagotovi izvod izjave EU o skladnosti. |
| --- | --- |

4.2

Oseba, ki daje izdelek na trg ali v uporabo, sestavi izjavo EU o skladnosti in jo hrani za nacionalne organe še 10 let po izdaji potrdila o ugotovitvi skladnosti po izdelavi. Izjava o skladnosti vsebuje identifikacijo izdelka, za katerega je bila sestavljena.

Zadevnim organom se na zahtevo zagotovi izvod izjave EU o skladnosti.

| 4.3 | Če se ugotavlja skladnost plovila, oseba, ki ga daje na trg ali v uporabo, v skladu z določbami oddelka 3 nanj namesti tablico graditelja, opisano v točki 2.2 dela A Priloge I, na kateri je navedeno „ugotavljanje skladnosti po izdelavi“, in identifikacijsko številko plovila, opisano v točki 2.1 dela A Priloge I. |
| --- | --- |

4.3

Če se ugotavlja skladnost plovila, oseba, ki ga daje na trg ali v uporabo, v skladu z določbami oddelka 3 nanj namesti tablico graditelja, opisano v točki 2.2 dela A Priloge I, na kateri je navedeno „ugotavljanje skladnosti po izdelavi“, in identifikacijsko številko plovila, opisano v točki 2.1 dela A Priloge I.

5.   Priglašeni organ obvesti osebo, ki daje izdelek na trg ali v uporabo, o njenih obveznostih v okviru postopka ugotavljanja skladnosti po izdelavi.

---

PRILOGA VI

DODATNE ZAHTEVE, ČE SE UPORABIJO NOTRANJA KONTROLA PROIZVODNJE IN NADZOROVANI PRESKUSI IZDELKOV, DOLOČENI V MODULU A1 (ČLEN 24(2))

Zasnova in izdelava

Proizvajalec ali druga oseba v njegovem imenu na enem ali več plovilih iz proizvodnega programa proizvajalca opravi enega ali več naslednjih preskusov, enakovreden izračun ali preverjanje:

| (a) | preskus stabilnosti v skladu s točko 3.2 dela A Priloge I; |
| --- | --- |

(a)

preskus stabilnosti v skladu s točko 3.2 dela A Priloge I;

| (b) | preskus vzgonskih lastnosti v skladu s točko 3.3 dela A Priloge I. |
| --- | --- |

(b)

preskus vzgonskih lastnosti v skladu s točko 3.3 dela A Priloge I.

Emisije hrupa

Pri plovilih za rekreacijo, opremljenih z vgrajenim ali krmnim motorjem brez vgrajenega izpuha, in osebnih plovilih proizvajalec plovila ali druga oseba v njegovem imenu na odgovornost priglašenega organa, ki ga izbere proizvajalec, na enem ali več plovilih iz proizvodnega programa proizvajalca plovila opravi preskuse emisij hrupa, opredeljene v delu C Priloge I.

Pri zunajkrmnih motorjih in krmnih motorje z vgrajenim izpuhom proizvajalec motorjev ali druga oseba v njegovem imenu na odgovornost priglašenega organa, ki ga izbere proizvajalec, na enem ali več motorjih iz vsake družine motorjev iz proizvodnega programa proizvajalca motorjev opravi preskuse emisij hrupa, določene v delu C Priloge I.

Če se preskuša več kot en motor iz družine motorjev, se za zagotovitev skladnosti vzorca uporabi statistična metoda, opisana v Prilogi VII.

---

PRILOGA VII

UGOTAVLJANJE SKLADNOSTI PROIZVODNJE ZA EMISIJE IZPUŠNIH PLINOV IN HRUPA

| 1. | Za preverjanje skladnosti družine motorjev se iz serije vzame vzorec motorjev. Proizvajalec določi velikost (n) vzorca v soglasju s priglašenim organom. |
| --- | --- |

1.

Za preverjanje skladnosti družine motorjev se iz serije vzame vzorec motorjev. Proizvajalec določi velikost (n) vzorca v soglasju s priglašenim organom.

| 2. | Aritmetična sredina X rezultatov, pridobljenih na podlagi vzorca, se izračuna za vsako predpisano komponento emisije izpušnih plinov in hrupa. Za proizvodnjo serije se šteje, da ustreza zahtevam (odločitev o sprejemu), če je izpolnjen naslednji pogoj:



  S je standardni odklon, pri čemer je:










  X | = | aritmetična sredina rezultatov, pridobljenih na podlagi vzorca |
| --- | --- | --- | --- |
| x | = | posamezni rezultati vzorca, pridobljeni na podlagi vzorca |
| L | = | ustrezna mejna vrednost |
| n | = | število motorjev v vzorcu |
| k | = | statistični faktor, odvisen od n (glej preglednico spodaj) |

2.

Aritmetična sredina X rezultatov, pridobljenih na podlagi vzorca, se izračuna za vsako predpisano komponento emisije izpušnih plinov in hrupa. Za proizvodnjo serije se šteje, da ustreza zahtevam (odločitev o sprejemu), če je izpolnjen naslednji pogoj:

Formula

S je standardni odklon, pri čemer je:

Formula

X

=

aritmetična sredina rezultatov, pridobljenih na podlagi vzorca

x

=

posamezni rezultati vzorca, pridobljeni na podlagi vzorca

L

=

ustrezna mejna vrednost

n

=

število motorjev v vzorcu

k

=

statistični faktor, odvisen od n (glej preglednico spodaj)

| n | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| k | 0,973 | 0,613 | 0,489 | 0,421 | 0,376 | 0,342 | 0,317 | 0,296 | 0,279 | 0,265 | 0,253 | 0,242 | 0,233 | 0,224 | 0,216 | 0,210 | 0,203 | 0,198 |
| Če je n ≥ 20, potem je . |

n

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

14

15

16

17

18

19

k

0,973

0,613

0,489

0,421

0,376

0,342

0,317

0,296

0,279

0,265

0,253

0,242

0,233

0,224

0,216

0,210

0,203

0,198

Če je n ≥ 20, potem je Formula.

---

PRILOGA VIII

DODATNI POSTOPEK, KI SE UPORABLJA V OKVIRU SKLADNOSTI S TIPOM NA PODLAGI NOTRANJE KONTROLE PROIZVODNJE (MODUL C)

Če se v primerih iz člena 24(5) izkaže, da je raven kakovosti nezadovoljiva, se uporabi naslednji postopek:

Iz serije se vzame motor in na njem opravi preskus, opisan v delu B Priloge I. Preskusni motorji so že delno ali popolnoma utečeni v skladu s specifikacijami proizvajalca. Če specifične emisije izpušnih plinov iz motorja, vzetega iz serije, presegajo mejne vrednosti v skladu z delom B Priloge I, lahko proizvajalec zahteva, da se meritve opravijo na vzorcu motorjev, vzetih iz serije, vključno s prvotno preskušanim motorjem. Za zagotovitev skladnosti vzorca motorjev z zahtevami iz te direktive se uporabi statistična metoda, opisana v Prilogi VII.

---

PRILOGA IX

TEHNIČNA DOKUMENTACIJA

Kolikor je tehnična dokumentacija iz člena 7(2) in člena 25 pomembna za ugotavljanje skladnosti, vsebuje:

| (a) | splošen opis tipa; |
| --- | --- |

(a)

splošen opis tipa;

| (b) | zasnovo konstrukcije in proizvodne risbe, shematski prikaz sestavnih delov, podsklopov in vezij ter druge pomembne podatke; |
| --- | --- |

(b)

zasnovo konstrukcije in proizvodne risbe, shematski prikaz sestavnih delov, podsklopov in vezij ter druge pomembne podatke;

| (c) | opise in razlage, potrebne za razumevanje navedenih risb in shematskih prikazov ter delovanja izdelka; |
| --- | --- |

(c)

opise in razlage, potrebne za razumevanje navedenih risb in shematskih prikazov ter delovanja izdelka;

| (d) | seznam v celoti ali delno uporabljenih standardov iz člena 14 in opise rešitev, sprejetih za izpolnitev bistvenih zahtev, kadar niso bili uporabljeni standardi iz člena 14; |
| --- | --- |

(d)

seznam v celoti ali delno uporabljenih standardov iz člena 14 in opise rešitev, sprejetih za izpolnitev bistvenih zahtev, kadar niso bili uporabljeni standardi iz člena 14;

| (e) | rezultate opravljenih konstrukcijskih izračunov in pregledov ter druge pomembne podatke; |
| --- | --- |

(e)

rezultate opravljenih konstrukcijskih izračunov in pregledov ter druge pomembne podatke;

| (f) | poročila o preskusih ali izračune glede stabilnosti v skladu s točko 3.2 dela A Priloge I in glede vzgona v skladu s točko 3.3 dela A Priloge I; |
| --- | --- |

(f)

poročila o preskusih ali izračune glede stabilnosti v skladu s točko 3.2 dela A Priloge I in glede vzgona v skladu s točko 3.3 dela A Priloge I;

| (g) | poročila o preskusih emisij izpušnih plinov, ki dokazujejo skladnost z oddelkom 2 dela B Priloge I; |
| --- | --- |

(g)

poročila o preskusih emisij izpušnih plinov, ki dokazujejo skladnost z oddelkom 2 dela B Priloge I;

| (h) | poročila o preskusih emisij hrupa, ki dokazujejo skladnost z oddelkom 1 dela C Priloge I. |
| --- | --- |

(h)

poročila o preskusih emisij hrupa, ki dokazujejo skladnost z oddelkom 1 dela C Priloge I.

---

| 28.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 354/132 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 354/132

---

DIREKTIVA 2013/55/EU EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 20. novembra 2013

o spremembi Direktive 2005/36/ES o priznavanju poklicnih kvalifikacij in Uredbe (EU) št. 1024/2012 o upravnem sodelovanju prek informacijskega sistema za notranji trg (uredba IMI)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 46, 53(1) in 62 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (3) je združila sistem vzajemnega priznavanja, ki je prvotno temeljil na 15 direktivah. Določa avtomatično priznavanje omejenega števila poklicev na podlagi usklajenih minimalnih zahtev usposabljanja (sektorski poklici), splošni sistem priznavanja dokazil usposobljenosti in avtomatično priznavanje poklicnih izkušenj. Direktiva 2005/36/ES je vzpostavila tudi nov sistem za prosto opravljanje storitev. Spomniti bi bilo treba, da družinski člani državljanov Unije, ki prihajajo iz tretjih držav, že uživajo pravice enake obravnave v skladu z Direktivo 2004/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic (4). Državljani tretjih držav imajo lahko v skladu z ustreznimi nacionalnimi postopki korist tudi od enake obravnave glede priznavanja diplom, spričeval in drugih poklicnih kvalifikacij, v skladu s posebnimi pravnimi akti Unije, kot so akti o rezidentih za daljši čas, beguncih, „imetnikih modrih kart“ in znanstvenih raziskovalcih. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (3) je združila sistem vzajemnega priznavanja, ki je prvotno temeljil na 15 direktivah. Določa avtomatično priznavanje omejenega števila poklicev na podlagi usklajenih minimalnih zahtev usposabljanja (sektorski poklici), splošni sistem priznavanja dokazil usposobljenosti in avtomatično priznavanje poklicnih izkušenj. Direktiva 2005/36/ES je vzpostavila tudi nov sistem za prosto opravljanje storitev. Spomniti bi bilo treba, da družinski člani državljanov Unije, ki prihajajo iz tretjih držav, že uživajo pravice enake obravnave v skladu z Direktivo 2004/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic (4). Državljani tretjih držav imajo lahko v skladu z ustreznimi nacionalnimi postopki korist tudi od enake obravnave glede priznavanja diplom, spričeval in drugih poklicnih kvalifikacij, v skladu s posebnimi pravnimi akti Unije, kot so akti o rezidentih za daljši čas, beguncih, „imetnikih modrih kart“ in znanstvenih raziskovalcih.

| (2) | Komisija je v sporočilu z dne 27. oktobra 2010 z naslovom „Akt za enotni trg, Dvanajst pobud za okrepitev rasti in zaupanja ‚Skupaj za novo rast‘“ opredelila potrebo po posodobitvi prava Unije na tem področju. Evropski svet je v svojih sklepih dne 23. oktobra 2011 podprl tako posodobitev in pozval Evropski parlament in Svet, da dosežeta politični dogovor o spremembah Direktive 2005/36/ES do konca leta 2012. Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 15. novembra 2011 o izvajanju direktive o poklicnih kvalifikacijah (2005/36/ES) (5) prav tako pozval Komisijo, naj predloži predlog. Poročilo o državljanstvu EU z dne 27. oktobra 2010 z naslovom „Odpravljanje ovir za pravice državljanov EU“ poudarja potrebo po manjšem upravnem bremenu, povezanim s priznavanjem poklicnih kvalifikacij. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je v sporočilu z dne 27. oktobra 2010 z naslovom „Akt za enotni trg, Dvanajst pobud za okrepitev rasti in zaupanja ‚Skupaj za novo rast‘“ opredelila potrebo po posodobitvi prava Unije na tem področju. Evropski svet je v svojih sklepih dne 23. oktobra 2011 podprl tako posodobitev in pozval Evropski parlament in Svet, da dosežeta politični dogovor o spremembah Direktive 2005/36/ES do konca leta 2012. Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 15. novembra 2011 o izvajanju direktive o poklicnih kvalifikacijah (2005/36/ES) (5) prav tako pozval Komisijo, naj predloži predlog. Poročilo o državljanstvu EU z dne 27. oktobra 2010 z naslovom „Odpravljanje ovir za pravice državljanov EU“ poudarja potrebo po manjšem upravnem bremenu, povezanim s priznavanjem poklicnih kvalifikacij.

| (3) | Notarji, imenovani z aktom vlade, bi morali biti izvzeti iz področja uporabe Direktive 2005/36/ES zaradi posebnih in različnih ureditev, ki se za njih v posameznih državah članicah uporabljajo za dostop do poklica in njegovo opravljanje. |
| --- | --- |

(3)

Notarji, imenovani z aktom vlade, bi morali biti izvzeti iz področja uporabe Direktive 2005/36/ES zaradi posebnih in različnih ureditev, ki se za njih v posameznih državah članicah uporabljajo za dostop do poklica in njegovo opravljanje.

| (4) | Da bi okrepili notranji trg in spodbudili prost pretok strokovnjakov ter obenem zagotovili bolj učinkovito in pregledno priznavanje poklicnih kvalifikacij, bi uvedba evropske poklicne izkaznice predstavljala dodano vrednost. Ta izkaznica bi bila uporabna zlasti zaradi pospeševanja začasne mobilnosti in priznavanja v okviru sistema avtomatičnega priznavanja, pa tudi zaradi spodbujanja poenostavljenega postopka priznavanja v okviru splošnega sistema. Namen evropske poklicne izkaznice je poenostaviti postopek priznavanja ter uveljaviti stroškovno in operativno učinkovitost, ki bo koristila strokovnjakom in pristojnim organom. Uvedba evropske poklicne izkaznice bi morala upoštevati mnenja zadevnega poklica, predhodno pa bi bilo treba oceniti njeno primernost za zadevni poklic in njen vpliv na države članice. To oceno bi bilo treba po potrebi pripraviti skupaj z državami članicami. Evropska poklicna izkaznica bi morala biti izdana na zahtevo strokovnjaka in po tem, ko so predloženi potrebni dokumenti ter pristojni organi zaključijo s tem povezane postopke preverjanja. Kadar se evropska poklicna izkaznica izda za namen ustanovitve, bi morala predstavljati odločitev o priznanju in bi se morala obravnavati enako kot vsaka druga odločitev o priznavanju po Direktivi 2005/36/ES. Kartica bi morala dopolnjevati in ne nadomestiti zahtev za registracijo za dostop do določenega poklica. Evropske poklicne izkaznice ni treba uvesti za pravniške poklice, za katere so že uvedene poklicne izkaznice v skladu s ureditvijo iz Direktive Sveta 77/249/EGS z dne 22. marca 1977 o učinkovitem uresničevanju svobode opravljanja storitev odvetnikov (6) in Direktive 98/5/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 1998 za olajšanje trajnega opravljanja poklica odvetnika v drugi državi članici kakor tisti, v kateri je bila kvalifikacija pridobljena (7). |
| --- | --- |

(4)

Da bi okrepili notranji trg in spodbudili prost pretok strokovnjakov ter obenem zagotovili bolj učinkovito in pregledno priznavanje poklicnih kvalifikacij, bi uvedba evropske poklicne izkaznice predstavljala dodano vrednost. Ta izkaznica bi bila uporabna zlasti zaradi pospeševanja začasne mobilnosti in priznavanja v okviru sistema avtomatičnega priznavanja, pa tudi zaradi spodbujanja poenostavljenega postopka priznavanja v okviru splošnega sistema. Namen evropske poklicne izkaznice je poenostaviti postopek priznavanja ter uveljaviti stroškovno in operativno učinkovitost, ki bo koristila strokovnjakom in pristojnim organom. Uvedba evropske poklicne izkaznice bi morala upoštevati mnenja zadevnega poklica, predhodno pa bi bilo treba oceniti njeno primernost za zadevni poklic in njen vpliv na države članice. To oceno bi bilo treba po potrebi pripraviti skupaj z državami članicami. Evropska poklicna izkaznica bi morala biti izdana na zahtevo strokovnjaka in po tem, ko so predloženi potrebni dokumenti ter pristojni organi zaključijo s tem povezane postopke preverjanja. Kadar se evropska poklicna izkaznica izda za namen ustanovitve, bi morala predstavljati odločitev o priznanju in bi se morala obravnavati enako kot vsaka druga odločitev o priznavanju po Direktivi 2005/36/ES. Kartica bi morala dopolnjevati in ne nadomestiti zahtev za registracijo za dostop do določenega poklica. Evropske poklicne izkaznice ni treba uvesti za pravniške poklice, za katere so že uvedene poklicne izkaznice v skladu s ureditvijo iz Direktive Sveta 77/249/EGS z dne 22. marca 1977 o učinkovitem uresničevanju svobode opravljanja storitev odvetnikov (6) in Direktive 98/5/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 1998 za olajšanje trajnega opravljanja poklica odvetnika v drugi državi članici kakor tisti, v kateri je bila kvalifikacija pridobljena (7).

| (5) | Delovanje evropske poklicne izkaznice bi moralo biti podprto z informacijskim sistemom za notranji trg (IMI), vzpostavljenim z Uredbo (EU) št. 1024/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (8). Izkaznica in IMI bi morala povečati sinergije in zaupanje med pristojnimi organi, obenem pa odpraviti podvajanje upravnega dela in postopkov priznavanja za pristojne organe ter izboljšati preglednost in varnost za strokovnjake. |
| --- | --- |

(5)

Delovanje evropske poklicne izkaznice bi moralo biti podprto z informacijskim sistemom za notranji trg (IMI), vzpostavljenim z Uredbo (EU) št. 1024/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (8). Izkaznica in IMI bi morala povečati sinergije in zaupanje med pristojnimi organi, obenem pa odpraviti podvajanje upravnega dela in postopkov priznavanja za pristojne organe ter izboljšati preglednost in varnost za strokovnjake.

| (6) | Postopek uporabe in izdaje evropske poklicne izkaznice bi moral biti jasno strukturiran ter bi moral vsebovati zaščitne ukrepe in ustrezne pravice do pritožbe za prosilca. Izvedbeni akti bi morali določiti zahteve glede prevoda in načine plačila morebitnih pristojbin, ki jih mora plačati prosilec, tako da delo v IMI ne bo prekinjeno ali moteno ter da pri obravnavi prošnje ne bo prišlo do zamud. Določitev višine pristojbin je v pristojnosti držav članic. Države članice pa bi morale Komisijo obvestiti o višini pristojbin, ki so jih določile. Evropska poklicna izkaznica in s tem povezan tok dela znotraj IMI bi morala zagotoviti celovitost, verodostojnost in zaupnost shranjenih podatkov ter preprečiti nezakonit in nedovoljen dostop do informacij, shranjenih v sistemu. |
| --- | --- |

(6)

Postopek uporabe in izdaje evropske poklicne izkaznice bi moral biti jasno strukturiran ter bi moral vsebovati zaščitne ukrepe in ustrezne pravice do pritožbe za prosilca. Izvedbeni akti bi morali določiti zahteve glede prevoda in načine plačila morebitnih pristojbin, ki jih mora plačati prosilec, tako da delo v IMI ne bo prekinjeno ali moteno ter da pri obravnavi prošnje ne bo prišlo do zamud. Določitev višine pristojbin je v pristojnosti držav članic. Države članice pa bi morale Komisijo obvestiti o višini pristojbin, ki so jih določile. Evropska poklicna izkaznica in s tem povezan tok dela znotraj IMI bi morala zagotoviti celovitost, verodostojnost in zaupnost shranjenih podatkov ter preprečiti nezakonit in nedovoljen dostop do informacij, shranjenih v sistemu.

| (7) | Direktiva 2005/36/ES velja samo za strokovnjake, ki želijo v drugi državi članici opravljati isti poklic. V nekaterih primerih so v državi članici gostiteljici zadevne dejavnosti del poklica z večjim obsegom dejavnosti kot v državi članici izvora. Če so razlike med področji dejavnosti tako velike, da bi moral strokovnjak za nadomestitev vrzeli v znanju opraviti popoln program izobraževanja in usposabljanja, ter če strokovnjak to zahteva, bi morala država članica gostiteljica v teh posebnih okoliščinah odobriti delni dostop. Če pa obstajajo prevladujoči razlogi javnega interesa, kakor jih določa Sodišče Evropske unije v svoji sodni praksi v zvezi s členoma 49 in 56 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki se bodo lahko še razvili, bi morala imeti država članica možnost, da delni dostop zavrne. To lahko še zlasti velja za zdravstvene poklice, če vplivajo na javno zdravje ali varnost bolnikov. Odobritev delnega dostopa ne bi smela posegati v pravico socialnih partnerjev, da se organizirajo. |
| --- | --- |

(7)

Direktiva 2005/36/ES velja samo za strokovnjake, ki želijo v drugi državi članici opravljati isti poklic. V nekaterih primerih so v državi članici gostiteljici zadevne dejavnosti del poklica z večjim obsegom dejavnosti kot v državi članici izvora. Če so razlike med področji dejavnosti tako velike, da bi moral strokovnjak za nadomestitev vrzeli v znanju opraviti popoln program izobraževanja in usposabljanja, ter če strokovnjak to zahteva, bi morala država članica gostiteljica v teh posebnih okoliščinah odobriti delni dostop. Če pa obstajajo prevladujoči razlogi javnega interesa, kakor jih določa Sodišče Evropske unije v svoji sodni praksi v zvezi s členoma 49 in 56 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki se bodo lahko še razvili, bi morala imeti država članica možnost, da delni dostop zavrne. To lahko še zlasti velja za zdravstvene poklice, če vplivajo na javno zdravje ali varnost bolnikov. Odobritev delnega dostopa ne bi smela posegati v pravico socialnih partnerjev, da se organizirajo.

| (8) | Zaradi varstva lokalnih potrošnikov v državi članici gostiteljici, bi morali biti za začasno in občasno opravljanje storitev v državah članicah vzpostavljeni zaščitni ukrepi, zlasti glede zahteve po vsaj enem letu poklicnih izkušenj v obdobju zadnjih desetih let pred opravljanjem storitev, kadar poklic v državi članici izvora ni reguliran. V primeru sezonskih dejavnosti bi morale države članice imeti možnost izvajati nadzor za potrditev začasne in priložnostne narave storitev, ki se opravljajo na njihovem ozemlju. Zato bi morala država članica gostiteljica imeti možnost, da enkrat letno zahteva informacije o storitvah, ki se dejansko opravljajo na njenem ozemlju, kadar ponudnik storitev teh informacij ni že posredoval prostovoljno. |
| --- | --- |

(8)

Zaradi varstva lokalnih potrošnikov v državi članici gostiteljici, bi morali biti za začasno in občasno opravljanje storitev v državah članicah vzpostavljeni zaščitni ukrepi, zlasti glede zahteve po vsaj enem letu poklicnih izkušenj v obdobju zadnjih desetih let pred opravljanjem storitev, kadar poklic v državi članici izvora ni reguliran. V primeru sezonskih dejavnosti bi morale države članice imeti možnost izvajati nadzor za potrditev začasne in priložnostne narave storitev, ki se opravljajo na njihovem ozemlju. Zato bi morala država članica gostiteljica imeti možnost, da enkrat letno zahteva informacije o storitvah, ki se dejansko opravljajo na njenem ozemlju, kadar ponudnik storitev teh informacij ni že posredoval prostovoljno.

| (9) | Direktiva 2005/36/ES državam članicam omogoča, da v primeru reguliranih poklicev, ki vplivajo na javno zdravje ali varnost, poklicne kvalifikacije ponudnika storitev preverijo pred prvim opravljanjem storitve. Zaradi tega se je pojavila pravna negotovost, saj je odločitev o potrebi po takem predhodnem preverjanju prepuščena pristojnemu organu. Da bi zagotovili pravno varnost, bi morali strokovnjaki že od začetka vedeti, ali je potrebno predhodno preverjanje poklicnih kvalifikacij in kdaj je glede tega mogoče pričakovati odločitev. Vsekakor pa pogoji za takšna predhodna preverjanja poklicnih kvalifikacij v okviru prostega izvajanja storitev ne bi smeli biti strožji kot v okviru pravil o ustanavljanju. V primeru reguliranih poklicev, ki vplivajo na javno zdravje ali varnost, Direktiva 2005/36/ES ne bi smela posegati v možnost držav članic, da uvedejo obveznost zavarovalnega kritja v zvezi s poklicnimi dejavnostmi v skladu z veljavnimi pravili na podlagi Direktive 2011/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2011 o uveljavljanju pravic pacientov pri čezmejnem zdravstvenem varstvu (9) in Direktivi 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu (10). |
| --- | --- |

(9)

Direktiva 2005/36/ES državam članicam omogoča, da v primeru reguliranih poklicev, ki vplivajo na javno zdravje ali varnost, poklicne kvalifikacije ponudnika storitev preverijo pred prvim opravljanjem storitve. Zaradi tega se je pojavila pravna negotovost, saj je odločitev o potrebi po takem predhodnem preverjanju prepuščena pristojnemu organu. Da bi zagotovili pravno varnost, bi morali strokovnjaki že od začetka vedeti, ali je potrebno predhodno preverjanje poklicnih kvalifikacij in kdaj je glede tega mogoče pričakovati odločitev. Vsekakor pa pogoji za takšna predhodna preverjanja poklicnih kvalifikacij v okviru prostega izvajanja storitev ne bi smeli biti strožji kot v okviru pravil o ustanavljanju. V primeru reguliranih poklicev, ki vplivajo na javno zdravje ali varnost, Direktiva 2005/36/ES ne bi smela posegati v možnost držav članic, da uvedejo obveznost zavarovalnega kritja v zvezi s poklicnimi dejavnostmi v skladu z veljavnimi pravili na podlagi Direktive 2011/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2011 o uveljavljanju pravic pacientov pri čezmejnem zdravstvenem varstvu (9) in Direktivi 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu (10).

| (10) | Sistemi poklicnega izobraževanja in usposabljanja so se izkazali kot koristno orodje, ki zagotavlja zaposlovanje mladih in omogoča gladek prehod iz izobraževanja v delo. Spremembe Direktive 2005/36/ES bi zato morale v celoti upoštevati njihove posebnosti. |
| --- | --- |

(10)

Sistemi poklicnega izobraževanja in usposabljanja so se izkazali kot koristno orodje, ki zagotavlja zaposlovanje mladih in omogoča gladek prehod iz izobraževanja v delo. Spremembe Direktive 2005/36/ES bi zato morale v celoti upoštevati njihove posebnosti.

| (11) | Da bi uporabili mehanizem priznavanja v okviru splošnega sistema, je treba različne nacionalne sheme izobraževanja in usposabljanja razvrstiti v različne stopnje. Te stopnje, vzpostavljene zgolj za namen delovanja splošnega sistema, ne bi smele imeti nobenega vpliva na nacionalne strukture izobraževanja in usposabljanja niti na pristojnosti držav članic na tem področju, vključno z nacionalno politiko za izvajanje evropskega ogrodja kvalifikacij. Evropsko ogrodje kvalifikacij je orodje za spodbujanje preglednosti in primerljivosti poklicnih kvalifikacij, lahko pa je tudi uporaben dodatni vir informacij za pristojne organe, ki preučujejo poklicne kvalifikacije, izdane v drugih državah članicah. Visokošolske ustanove so v skladu z Bolonjskim procesom prilagodile strukturo svojih programov, tako da so uvedle dvostopenjski diplomski in magistrski študij. Za zagotovitev skladnosti petih stopenj iz Direktive 2005/36/ES z novo strukturo študija bi bilo treba akademsko diplomo uvrstiti v stopnjo d, magisterij pa v stopnjo e. Pet stopenj, vzpostavljenih za delovanje splošnega sistema, se načeloma ne bi smelo več uporabljati kot merilo za izključitev državljanov Unije iz področja uporabe Direktive 2005/36/ES, kadar bi bilo to v nasprotju z načelom vseživljenjskega učenja. |
| --- | --- |

(11)

Da bi uporabili mehanizem priznavanja v okviru splošnega sistema, je treba različne nacionalne sheme izobraževanja in usposabljanja razvrstiti v različne stopnje. Te stopnje, vzpostavljene zgolj za namen delovanja splošnega sistema, ne bi smele imeti nobenega vpliva na nacionalne strukture izobraževanja in usposabljanja niti na pristojnosti držav članic na tem področju, vključno z nacionalno politiko za izvajanje evropskega ogrodja kvalifikacij. Evropsko ogrodje kvalifikacij je orodje za spodbujanje preglednosti in primerljivosti poklicnih kvalifikacij, lahko pa je tudi uporaben dodatni vir informacij za pristojne organe, ki preučujejo poklicne kvalifikacije, izdane v drugih državah članicah. Visokošolske ustanove so v skladu z Bolonjskim procesom prilagodile strukturo svojih programov, tako da so uvedle dvostopenjski diplomski in magistrski študij. Za zagotovitev skladnosti petih stopenj iz Direktive 2005/36/ES z novo strukturo študija bi bilo treba akademsko diplomo uvrstiti v stopnjo d, magisterij pa v stopnjo e. Pet stopenj, vzpostavljenih za delovanje splošnega sistema, se načeloma ne bi smelo več uporabljati kot merilo za izključitev državljanov Unije iz področja uporabe Direktive 2005/36/ES, kadar bi bilo to v nasprotju z načelom vseživljenjskega učenja.

| (12) | Prošnje za priznanje s strani strokovnjakov, ki prihajajo iz držav članic, v katerih njihov poklic ni reguliran in ki imajo eno leto poklicnih izkušenj, bi bilo treba obravnavati enako kot prošnje strokovnjakov iz držav članic, v katerih je njihov poklic reguliran. Njihove poklicne kvalifikacije bi bilo treba primerjati s poklicnimi kvalifikacijami, zahtevanimi v državi članici gostiteljici na podlagi ravni poklicnih kvalifikacij, ki jih določa Direktiva 2005/36/ES. Če obstajajo večje razlike, bi moral imeti pristojni organ možnost uvesti dopolnilne ukrepe. Mehanizmi za preverjanje teoretičnih znanj in praktičnih veščin, ki bi se lahko zahtevali kot dopolnilni ukrepi za dostop do poklica, bi morali zagotavljati načeli preglednosti in nepristranskosti in biti skladni z njima. |
| --- | --- |

(12)

Prošnje za priznanje s strani strokovnjakov, ki prihajajo iz držav članic, v katerih njihov poklic ni reguliran in ki imajo eno leto poklicnih izkušenj, bi bilo treba obravnavati enako kot prošnje strokovnjakov iz držav članic, v katerih je njihov poklic reguliran. Njihove poklicne kvalifikacije bi bilo treba primerjati s poklicnimi kvalifikacijami, zahtevanimi v državi članici gostiteljici na podlagi ravni poklicnih kvalifikacij, ki jih določa Direktiva 2005/36/ES. Če obstajajo večje razlike, bi moral imeti pristojni organ možnost uvesti dopolnilne ukrepe. Mehanizmi za preverjanje teoretičnih znanj in praktičnih veščin, ki bi se lahko zahtevali kot dopolnilni ukrepi za dostop do poklica, bi morali zagotavljati načeli preglednosti in nepristranskosti in biti skladni z njima.

| (13) | Če minimalni pogoji glede usposobljenosti za dostop do poklicev, ki jih ureja splošni sistem, niso harmonizirani, bi bilo treba državam članicam gostiteljicam še naprej omogočati, da uvedejo dopolnilni ukrep. Vsak tak ukrep bi moral biti sorazmeren ter zlasti upoštevati znanje, veščine in kompetence, ki jih je prosilec pridobil prek svojih poklicnih izkušenj ali vseživljenjskega učenja in ki jih je v ta namen uradno potrdil pristojni organ. Da bi lahko prosilec bolje razumel svoj položaj in zahteval pravni pregled pred nacionalnimi sodišči na podlagi Direktive 2005/36/ES, bi morala biti odločitev glede uvedbe dopolnilnega ukrepa ustrezno utemeljena. |
| --- | --- |

(13)

Če minimalni pogoji glede usposobljenosti za dostop do poklicev, ki jih ureja splošni sistem, niso harmonizirani, bi bilo treba državam članicam gostiteljicam še naprej omogočati, da uvedejo dopolnilni ukrep. Vsak tak ukrep bi moral biti sorazmeren ter zlasti upoštevati znanje, veščine in kompetence, ki jih je prosilec pridobil prek svojih poklicnih izkušenj ali vseživljenjskega učenja in ki jih je v ta namen uradno potrdil pristojni organ. Da bi lahko prosilec bolje razumel svoj položaj in zahteval pravni pregled pred nacionalnimi sodišči na podlagi Direktive 2005/36/ES, bi morala biti odločitev glede uvedbe dopolnilnega ukrepa ustrezno utemeljena.

| (14) | Pregled Direktive 2005/36/ES je pokazal potrebo po posodobitvi in prožnejšem pojasnilu seznamov industrijskih, trgovinskih in obrtnih dejavnosti iz Priloge IV, pri čemer bi bilo treba za navedene dejavnosti ohraniti sistem avtomatičnega priznavanja, ki temelji na poklicnih izkušnjah. Priloga IV v sedanji obliki temelji na Mednarodni klasifikaciji industrijskih standardov vseh gospodarskih dejavnosti (ISIC) iz leta 1958 in ne odraža več sedanje strukture gospodarskih dejavnosti. Klasifikacija ISIC je bila od leta 1958 že večkrat pregledana. Zato bi Komisija morala imeti možnost prilagoditi Prilogo IV in tako ohraniti sistem avtomatičnega priznavanja. |
| --- | --- |

(14)

Pregled Direktive 2005/36/ES je pokazal potrebo po posodobitvi in prožnejšem pojasnilu seznamov industrijskih, trgovinskih in obrtnih dejavnosti iz Priloge IV, pri čemer bi bilo treba za navedene dejavnosti ohraniti sistem avtomatičnega priznavanja, ki temelji na poklicnih izkušnjah. Priloga IV v sedanji obliki temelji na Mednarodni klasifikaciji industrijskih standardov vseh gospodarskih dejavnosti (ISIC) iz leta 1958 in ne odraža več sedanje strukture gospodarskih dejavnosti. Klasifikacija ISIC je bila od leta 1958 že večkrat pregledana. Zato bi Komisija morala imeti možnost prilagoditi Prilogo IV in tako ohraniti sistem avtomatičnega priznavanja.

| (15) | Stalno strokovno izpopolnjevanje prispeva k varnemu in učinkovitemu delu strokovnjakov, ki imajo koristi od avtomatičnega priznavanja njihovih poklicnih kvalifikacij. Pomembno je spodbujati nadaljnjo krepitev stalnega strokovnega izpopolnjevanja za te poklice. Države članice bi morale zlasti spodbujati stalno strokovno izpopolnjevanje zdravnikov, zdravnikov specialistov, splošnih zdravnikov, medicinskih sester za splošno zdravstveno nego, zobozdravnikov, zobozdravnikov specialistov, veterinarjev, babic, farmacevtov in arhitektov. Države članice bi morale ukrepe, ki jih sprejmejo za spodbujanje stalnega strokovnega razvoja za te poklice, sporočiti Komisiji ter z drugimi državami članicami izmenjati dobre prakse na tem področju. Stalni strokovni razvoj bi moral zajemati področje tehnike, znanosti, regulative in etike ter naj bi spodbudilo strokovnjake k vseživljenjskemu učenju, ki je pomembno za njihov poklic. |
| --- | --- |

(15)

Stalno strokovno izpopolnjevanje prispeva k varnemu in učinkovitemu delu strokovnjakov, ki imajo koristi od avtomatičnega priznavanja njihovih poklicnih kvalifikacij. Pomembno je spodbujati nadaljnjo krepitev stalnega strokovnega izpopolnjevanja za te poklice. Države članice bi morale zlasti spodbujati stalno strokovno izpopolnjevanje zdravnikov, zdravnikov specialistov, splošnih zdravnikov, medicinskih sester za splošno zdravstveno nego, zobozdravnikov, zobozdravnikov specialistov, veterinarjev, babic, farmacevtov in arhitektov. Države članice bi morale ukrepe, ki jih sprejmejo za spodbujanje stalnega strokovnega razvoja za te poklice, sporočiti Komisiji ter z drugimi državami članicami izmenjati dobre prakse na tem področju. Stalni strokovni razvoj bi moral zajemati področje tehnike, znanosti, regulative in etike ter naj bi spodbudilo strokovnjake k vseživljenjskemu učenju, ki je pomembno za njihov poklic.

| (16) | Sistem avtomatičnega priznavanja na podlagi usklajenih minimalnih zahtev usposabljanja je odvisen od pravočasne priglasitve novih ali spremenjenih dokazil o formalnih kvalifikacijah s strani držav članic in njihove objave s strani Komisije. V nasprotnem primeru imetniki takih kvalifikacij nimajo nobenega jamstva, da lahko koristijo avtomatično priznavanje. Da bi povečali preglednost in spodbudili pregled novo priglašenih nazivov, bi morale države članice zagotoviti informacije o trajanju in vsebini programov usposabljanja, ki morajo biti v skladu z minimalnimi zahtevami usposabljanja, določenih v Direktivi 2005/36/ES. |
| --- | --- |

(16)

Sistem avtomatičnega priznavanja na podlagi usklajenih minimalnih zahtev usposabljanja je odvisen od pravočasne priglasitve novih ali spremenjenih dokazil o formalnih kvalifikacijah s strani držav članic in njihove objave s strani Komisije. V nasprotnem primeru imetniki takih kvalifikacij nimajo nobenega jamstva, da lahko koristijo avtomatično priznavanje. Da bi povečali preglednost in spodbudili pregled novo priglašenih nazivov, bi morale države članice zagotoviti informacije o trajanju in vsebini programov usposabljanja, ki morajo biti v skladu z minimalnimi zahtevami usposabljanja, določenih v Direktivi 2005/36/ES.

| (17) | Kreditne točke evropskega sistema prenašanja in zbiranja kreditnih točk (ECTS) se že uporabljajo v veliki večini visokošolskih ustanov v Uniji, njihova uporaba pa postaja vedno pogostejša tudi pri programih za pridobitev kvalifikacij, potrebnih za izvajanje reguliranega poklica. Zato je treba uvesti možnost za izražanje trajanja programa tudi v kreditnih točkah ECTS. Ta možnost ne bi smela vplivati na druge zahteve glede avtomatičnega priznavanja. Ena kreditna točka ECTS ustreza 25–30 uram študija, za opravljeno akademsko leto pa se običajno zahteva 60 kreditnih točk. |
| --- | --- |

(17)

Kreditne točke evropskega sistema prenašanja in zbiranja kreditnih točk (ECTS) se že uporabljajo v veliki večini visokošolskih ustanov v Uniji, njihova uporaba pa postaja vedno pogostejša tudi pri programih za pridobitev kvalifikacij, potrebnih za izvajanje reguliranega poklica. Zato je treba uvesti možnost za izražanje trajanja programa tudi v kreditnih točkah ECTS. Ta možnost ne bi smela vplivati na druge zahteve glede avtomatičnega priznavanja. Ena kreditna točka ECTS ustreza 25–30 uram študija, za opravljeno akademsko leto pa se običajno zahteva 60 kreditnih točk.

| (18) | V interesu zagotavljanja visoke ravni javnega zdravja in varnosti bolnikov v Uniji ter posodobitve Direktive 2005/36/ES je treba prilagoditi merila, ki se uporabljajo za opredelitev osnovnega usposabljanja zdravnikov, tako da bodo pogoji glede minimalnega števila let in ur postali kumulativni. Cilj te spremembe ni znižati zahtev glede osnovnega usposabljanja zdravnikov. |
| --- | --- |

(18)

V interesu zagotavljanja visoke ravni javnega zdravja in varnosti bolnikov v Uniji ter posodobitve Direktive 2005/36/ES je treba prilagoditi merila, ki se uporabljajo za opredelitev osnovnega usposabljanja zdravnikov, tako da bodo pogoji glede minimalnega števila let in ur postali kumulativni. Cilj te spremembe ni znižati zahtev glede osnovnega usposabljanja zdravnikov.

| (19) | Da bi povečali mobilnost zdravnikov specialistov, ki so že pridobili naziv zdravnika specialista in se nato udeležijo drugega specialističnega usposabljanja, bi morale države članice imeti možnost, da odobrijo odstopanja od delov usposabljanja, če so bili deli drugega usposabljanja že opravljeni med preteklim programom specialističnega usposabljanja v državi članici. Državam članicam bi bilo treba dovoliti, da znotraj določenih okvirov dovolijo takšna odstopanja za zdravniške specializacije, ki so zajete v sistemu avtomatičnega priznavanja. |
| --- | --- |

(19)

Da bi povečali mobilnost zdravnikov specialistov, ki so že pridobili naziv zdravnika specialista in se nato udeležijo drugega specialističnega usposabljanja, bi morale države članice imeti možnost, da odobrijo odstopanja od delov usposabljanja, če so bili deli drugega usposabljanja že opravljeni med preteklim programom specialističnega usposabljanja v državi članici. Državam članicam bi bilo treba dovoliti, da znotraj določenih okvirov dovolijo takšna odstopanja za zdravniške specializacije, ki so zajete v sistemu avtomatičnega priznavanja.

| (20) | Poklic medicinskih sester se je v zadnjih treh desetletjih precej razvil: zdravstvena oskrba na domu, uporaba kompleksnejših terapij in nenehen razvoj tehnologije terjajo zmožnost prevzemanja večje odgovornosti medicinskih sester. Pri usposabljanju medicinskih sester, ki je zaradi nacionalnih tradicij še vedno različno organizirano, bi bila potrebna trdnejša in k rezultatom usmerjena zagotovila, da je medicinska sestra med usposabljanjem pridobila določena znanja in veščine ter da zna uporabiti vsaj določene kompetence za izvajanje dejavnosti, ki so pomembne za poklic. |
| --- | --- |

(20)

Poklic medicinskih sester se je v zadnjih treh desetletjih precej razvil: zdravstvena oskrba na domu, uporaba kompleksnejših terapij in nenehen razvoj tehnologije terjajo zmožnost prevzemanja večje odgovornosti medicinskih sester. Pri usposabljanju medicinskih sester, ki je zaradi nacionalnih tradicij še vedno različno organizirano, bi bila potrebna trdnejša in k rezultatom usmerjena zagotovila, da je medicinska sestra med usposabljanjem pridobila določena znanja in veščine ter da zna uporabiti vsaj določene kompetence za izvajanje dejavnosti, ki so pomembne za poklic.

| (21) | Da bi se lažje pripravili na kompleksne zahteve zdravstvenega varstva, ki jih morajo izpolnjevati pri svojem delu, bi morali kandidati pred začetkom usposabljanja za poklic babice imeti dobro splošno izobrazbo. Zato bi bilo treba pogoje za sprejem v usposabljanje babic dvigniti na dvanajstletno splošno izobrazbo ali uspešno opravljeno preverjanje na enakovredni ravni, razen v primeru strokovnjakov, ki so že pridobili kvalifikacijo medicinske sestre za splošno nego. Usposabljanje babic bi moralo dati boljša zagotovila, da je strokovnjak pridobil določena znanja in veščine, ki so potrebni za opravljanje dejavnosti babice v skladu z Direktivo 2005/36/ES. |
| --- | --- |

(21)

Da bi se lažje pripravili na kompleksne zahteve zdravstvenega varstva, ki jih morajo izpolnjevati pri svojem delu, bi morali kandidati pred začetkom usposabljanja za poklic babice imeti dobro splošno izobrazbo. Zato bi bilo treba pogoje za sprejem v usposabljanje babic dvigniti na dvanajstletno splošno izobrazbo ali uspešno opravljeno preverjanje na enakovredni ravni, razen v primeru strokovnjakov, ki so že pridobili kvalifikacijo medicinske sestre za splošno nego. Usposabljanje babic bi moralo dati boljša zagotovila, da je strokovnjak pridobil določena znanja in veščine, ki so potrebni za opravljanje dejavnosti babice v skladu z Direktivo 2005/36/ES.

| (22) | Da bi poenostavili sistem avtomatičnega priznavanja zdravniških in zobozdravniških specializacij, bi morale biti take specializacije, če so skupne vsaj dvema petinama držav članic, zajete v Direktivi 2005/36/ES. |
| --- | --- |

(22)

Da bi poenostavili sistem avtomatičnega priznavanja zdravniških in zobozdravniških specializacij, bi morale biti take specializacije, če so skupne vsaj dvema petinama držav članic, zajete v Direktivi 2005/36/ES.

| (23) | Večje število držav članic se je odločilo dovoliti dostop do vseh dejavnosti na področju farmacije in opravljanje teh dejavnosti na podlagi priznanja kvalifikacij za farmacevte, pridobljene v drugi državi članici od začetka veljavnosti Direktive 2005/36/ES. Takšno priznanje poklicne kvalifikacije, pridobljene v drugi državi članici, pa državi članici ne bi smelo preprečiti, da ohrani nediskriminatorna pravila, ki urejajo geografsko razporeditev lekarn na njenem ozemlju, ker Direktiva 2005/36/ES teh predpisov ne usklajuje. Vsako odstopanje od avtomatičnega priznavanja kvalifikacij, ki je v določeni državi članici še vedno potrebno, ne bi več smelo izključiti farmacevtov, ki jih je država članica že priznala z uporabo tega odstopanja in ki že določeno obdobje zakonito in dejansko delajo kot farmacevti na ozemlju te države članice. |
| --- | --- |

(23)

Večje število držav članic se je odločilo dovoliti dostop do vseh dejavnosti na področju farmacije in opravljanje teh dejavnosti na podlagi priznanja kvalifikacij za farmacevte, pridobljene v drugi državi članici od začetka veljavnosti Direktive 2005/36/ES. Takšno priznanje poklicne kvalifikacije, pridobljene v drugi državi članici, pa državi članici ne bi smelo preprečiti, da ohrani nediskriminatorna pravila, ki urejajo geografsko razporeditev lekarn na njenem ozemlju, ker Direktiva 2005/36/ES teh predpisov ne usklajuje. Vsako odstopanje od avtomatičnega priznavanja kvalifikacij, ki je v določeni državi članici še vedno potrebno, ne bi več smelo izključiti farmacevtov, ki jih je država članica že priznala z uporabo tega odstopanja in ki že določeno obdobje zakonito in dejansko delajo kot farmacevti na ozemlju te države članice.

| (24) | Delovanje sistema avtomatičnega priznavanja je odvisno od zaupanja v pogoje glede usposobljenosti, ki podpirajo kvalifikacije strokovnjakov. Zato je pomembno, da minimalni pogoji glede usposobljenosti arhitektov odražajo nov razvoj na področju izobraževanja arhitektov, zlasti glede priznane potrebe po dopolnjevanju akademskega usposabljanja s poklicnimi izkušnjami pod nadzorom kvalificiranih arhitektov. Hkrati bi morali biti minimalni pogoji glede usposobljenosti dovolj prožni, da ne bi neupravičeno omejevali zmožnosti držav članic, da organizirajo svoje izobraževalne sisteme. |
| --- | --- |

(24)

Delovanje sistema avtomatičnega priznavanja je odvisno od zaupanja v pogoje glede usposobljenosti, ki podpirajo kvalifikacije strokovnjakov. Zato je pomembno, da minimalni pogoji glede usposobljenosti arhitektov odražajo nov razvoj na področju izobraževanja arhitektov, zlasti glede priznane potrebe po dopolnjevanju akademskega usposabljanja s poklicnimi izkušnjami pod nadzorom kvalificiranih arhitektov. Hkrati bi morali biti minimalni pogoji glede usposobljenosti dovolj prožni, da ne bi neupravičeno omejevali zmožnosti držav članic, da organizirajo svoje izobraževalne sisteme.

| (25) | Direktiva 2005/36/ES bi morala z uvedbo skupnih načel usposabljanja spodbujati bolj avtomatično priznavanje poklicnih kvalifikacij za tiste poklice, ki trenutno od tega nimajo koristi. Pri tem bi bilo treba upoštevati pristojnost držav članic, da določijo poklicne kvalifikacije, potrebne za opravljanje poklicev na njihovem ozemlju, ter vsebine in organizacijo njihovega sistema izobraževanja in usposabljanja. Skupna načela usposabljanja bi morala biti v obliki skupnih okvirov za usposabljanje, ki temeljijo na skupnem sklopu znanja, veščin in kompetenc ali standardiziranih preizkusih usposobljenosti. Za skupne okvire za usposabljanje bi moralo biti mogoče tudi, da zajemajo specializirana področja, ki trenutno nimajo koristi od določb o avtomatičnem priznavanju na podlagi Direktive 2005/36/ES in ki se nanašajo na poklice, ki jih pokriva poglavje III naslova III in ki so omejeni na jasno določene posebne dejavnosti. Skupni okviri za usposabljanje za takšna specializirana področja, zlasti zdravniške specializacije, bi morali nuditi visoko raven javnega zdravja in varnosti bolnikov. Poklicne kvalifikacije, pridobljene na podlagi skupnih okvirov za usposabljanje, bi morale države članice avtomatično priznati. Poklicne organizacije, ki so reprezentativne na ravni Unije, in, pod določenimi pogoji, nacionalne poklicne organizacije ali ustrezni organi bi morali imeti možnost, da Komisiji predložijo predloge za skupna načela usposabljanja, da bi z nacionalnimi koordinatorji lahko izvedli ocene možnih posledic teh načel za nacionalne sisteme izobraževanja in usposabljanja ter za nacionalne predpise o urejanju dostopa do reguliranih poklicev. |
| --- | --- |

(25)

Direktiva 2005/36/ES bi morala z uvedbo skupnih načel usposabljanja spodbujati bolj avtomatično priznavanje poklicnih kvalifikacij za tiste poklice, ki trenutno od tega nimajo koristi. Pri tem bi bilo treba upoštevati pristojnost držav članic, da določijo poklicne kvalifikacije, potrebne za opravljanje poklicev na njihovem ozemlju, ter vsebine in organizacijo njihovega sistema izobraževanja in usposabljanja. Skupna načela usposabljanja bi morala biti v obliki skupnih okvirov za usposabljanje, ki temeljijo na skupnem sklopu znanja, veščin in kompetenc ali standardiziranih preizkusih usposobljenosti. Za skupne okvire za usposabljanje bi moralo biti mogoče tudi, da zajemajo specializirana področja, ki trenutno nimajo koristi od določb o avtomatičnem priznavanju na podlagi Direktive 2005/36/ES in ki se nanašajo na poklice, ki jih pokriva poglavje III naslova III in ki so omejeni na jasno določene posebne dejavnosti. Skupni okviri za usposabljanje za takšna specializirana področja, zlasti zdravniške specializacije, bi morali nuditi visoko raven javnega zdravja in varnosti bolnikov. Poklicne kvalifikacije, pridobljene na podlagi skupnih okvirov za usposabljanje, bi morale države članice avtomatično priznati. Poklicne organizacije, ki so reprezentativne na ravni Unije, in, pod določenimi pogoji, nacionalne poklicne organizacije ali ustrezni organi bi morali imeti možnost, da Komisiji predložijo predloge za skupna načela usposabljanja, da bi z nacionalnimi koordinatorji lahko izvedli ocene možnih posledic teh načel za nacionalne sisteme izobraževanja in usposabljanja ter za nacionalne predpise o urejanju dostopa do reguliranih poklicev.

| (26) | Direktiva 2005/36/ES že določa obveznosti za strokovnjake, ki morajo imeti potrebno jezikovno znanje. Pregled izpolnjevanja te obveznosti je pokazal potrebo po pojasnitvi vloge pristojnih organov in delodajalcev, zlasti zaradi boljšega zagotavljanja varnosti bolnikov. Pristojni organi bi morali imeti možnost, da po priznanju poklicne kvalifikacije preverijo znanje jezika. Zlasti za poklice, ki vplivajo na varnost bolnikov, je pomembno, da se, preden se strokovnjaku omogoči dostop do poklica v državi članici gostiteljici, preveri znanje jezika v skladu z Direktivo 2005/36/ES. Vendar bi moralo biti preverjanje jezikovnega znanja razumno in potrebno za zadevne poklice ter ne bi smelo biti namenjeno izključitvi strokovnjakov iz drugih držav članic s trga dela v državi članici gostiteljici. Za zagotovitev spoštovanja načela sorazmernosti in v interesu povečanja mobilnosti strokovnjakov v Uniji bi moralo biti preverjanje, ki ga neposredno izvede pristojni organ, ali se izvede pod njegovim nadzorom, omejeno na znanje enega uradnega ali enega upravnega jezika države članice gostiteljice, če je ta upravni jezik tudi uradni jezik Unije. To državi članici gostiteljici ne bi smelo preprečiti spodbujati strokovnjakov, da se pozneje naučijo še enega jezika, če je to potrebno za opravljanje načrtovane poklicne dejavnosti. Delodajalci bi morali še naprej imeti pomembno vlogo pri ugotavljanju, kateri jeziki so potrebni za opravljanje poklicne dejavnosti na njihovih delovnih mestih. |
| --- | --- |

(26)

Direktiva 2005/36/ES že določa obveznosti za strokovnjake, ki morajo imeti potrebno jezikovno znanje. Pregled izpolnjevanja te obveznosti je pokazal potrebo po pojasnitvi vloge pristojnih organov in delodajalcev, zlasti zaradi boljšega zagotavljanja varnosti bolnikov. Pristojni organi bi morali imeti možnost, da po priznanju poklicne kvalifikacije preverijo znanje jezika. Zlasti za poklice, ki vplivajo na varnost bolnikov, je pomembno, da se, preden se strokovnjaku omogoči dostop do poklica v državi članici gostiteljici, preveri znanje jezika v skladu z Direktivo 2005/36/ES. Vendar bi moralo biti preverjanje jezikovnega znanja razumno in potrebno za zadevne poklice ter ne bi smelo biti namenjeno izključitvi strokovnjakov iz drugih držav članic s trga dela v državi članici gostiteljici. Za zagotovitev spoštovanja načela sorazmernosti in v interesu povečanja mobilnosti strokovnjakov v Uniji bi moralo biti preverjanje, ki ga neposredno izvede pristojni organ, ali se izvede pod njegovim nadzorom, omejeno na znanje enega uradnega ali enega upravnega jezika države članice gostiteljice, če je ta upravni jezik tudi uradni jezik Unije. To državi članici gostiteljici ne bi smelo preprečiti spodbujati strokovnjakov, da se pozneje naučijo še enega jezika, če je to potrebno za opravljanje načrtovane poklicne dejavnosti. Delodajalci bi morali še naprej imeti pomembno vlogo pri ugotavljanju, kateri jeziki so potrebni za opravljanje poklicne dejavnosti na njihovih delovnih mestih.

| (27) | Nacionalni predpisi, ki so namenjeni urejanju dostopa do reguliranih poklicev, ne bi smeli predstavljati ovire za mobilnost mladih diplomantov. Zato bi bilo treba v primeru, ko diplomant opravi poklicno prakso v drugi državi članici, to prakso priznati, ko diplomant vloži prošnjo za dostop do reguliranega poklica v državi članici izvora. Priznanje poklicne prakse, opravljene v drugi državi članici, bi moralo temeljiti na jasnem pisnem opisu učnih ciljev in dodeljenih nalog, ki jih določi mentor praktikanta v državi članici gostiteljici. Države članice naj bi pri obravnavi vloge za dostop do reguliranega poklica upoštevale opravljene poklicne prakse v tretjih državah. |
| --- | --- |

(27)

Nacionalni predpisi, ki so namenjeni urejanju dostopa do reguliranih poklicev, ne bi smeli predstavljati ovire za mobilnost mladih diplomantov. Zato bi bilo treba v primeru, ko diplomant opravi poklicno prakso v drugi državi članici, to prakso priznati, ko diplomant vloži prošnjo za dostop do reguliranega poklica v državi članici izvora. Priznanje poklicne prakse, opravljene v drugi državi članici, bi moralo temeljiti na jasnem pisnem opisu učnih ciljev in dodeljenih nalog, ki jih določi mentor praktikanta v državi članici gostiteljici. Države članice naj bi pri obravnavi vloge za dostop do reguliranega poklica upoštevale opravljene poklicne prakse v tretjih državah.

| (28) | Direktiva 2005/36/ES uvaja sistem nacionalnih kontaktnih točk. Zaradi začetka veljavnosti Direktive 2006/123/ES ter vzpostavitve enotnih kontaktnih točk na podlagi te direktive obstaja nevarnost prekrivanja. Zato bi morale nacionalne kontaktne točke, vzpostavljene z Direktivo 2005/36/ES, postati centri za pomoč, ki bi se morali osredotočati na nudenje nasvetov in pomoči državljanom, tudi z osebnimi srečanji, s čimer bi zagotovili, da se dnevna uporaba pravil notranjega trga v zapletenih posameznih primerih državljanov spoštuje na nacionalni ravni. Po potrebi bi se centri za pomoč povezali s pristojnimi organi in centri za pomoč drugih držav članic. Glede evropske poklicne izkaznice bi morale države članice imeti možnost same odločiti o tem, ali bodo centri za pomoč delovali kot pristojni organ v državi članici izvora ali pa bodo pomagali pristojnemu organu pri obravnavi vlog za evropsko poklicno izkaznico in obdelavi posamezne datoteke prosilca, oblikovane v IMI (v nadaljnjem besedilu: datoteka IMI). Če zadevni poklic ni reguliran v državi članici izvora, lahko v okviru prostega opravljanja storitev centri za pomoč sodelujejo tudi pri izmenjavi informacij, ki so namenjene upravnemu sodelovanju. |
| --- | --- |

(28)

Direktiva 2005/36/ES uvaja sistem nacionalnih kontaktnih točk. Zaradi začetka veljavnosti Direktive 2006/123/ES ter vzpostavitve enotnih kontaktnih točk na podlagi te direktive obstaja nevarnost prekrivanja. Zato bi morale nacionalne kontaktne točke, vzpostavljene z Direktivo 2005/36/ES, postati centri za pomoč, ki bi se morali osredotočati na nudenje nasvetov in pomoči državljanom, tudi z osebnimi srečanji, s čimer bi zagotovili, da se dnevna uporaba pravil notranjega trga v zapletenih posameznih primerih državljanov spoštuje na nacionalni ravni. Po potrebi bi se centri za pomoč povezali s pristojnimi organi in centri za pomoč drugih držav članic. Glede evropske poklicne izkaznice bi morale države članice imeti možnost same odločiti o tem, ali bodo centri za pomoč delovali kot pristojni organ v državi članici izvora ali pa bodo pomagali pristojnemu organu pri obravnavi vlog za evropsko poklicno izkaznico in obdelavi posamezne datoteke prosilca, oblikovane v IMI (v nadaljnjem besedilu: datoteka IMI). Če zadevni poklic ni reguliran v državi članici izvora, lahko v okviru prostega opravljanja storitev centri za pomoč sodelujejo tudi pri izmenjavi informacij, ki so namenjene upravnemu sodelovanju.

| (29) | Ta direktiva prispeva k zagotovitvi visoke ravni zdravja in varstva potrošnikov. Direktiva 2005/36/ES že določa podrobne obveznosti držav članic glede izmenjave informacij. Te obveznosti bi bilo treba okrepiti. V prihodnje se države članice ne bi smele samo odzivati na zahteve po informacijah, temveč bi morali biti njihovi pristojni organi tudi pooblaščeni, da v okviru svojih pristojnosti proaktivno opozarjajo pristojne organe drugih držav članic o strokovnjakih, ki svojega poklica ne smejo več opravljati. Poseben sistem opozarjanja je v skladu z Direktivo 2005/36/ES nujen za zdravstvene delavce. To bi moralo veljati tudi za veterinarje ter za strokovnjake, ki opravljajo dejavnosti v zvezi z izobraževanjem mladostnikov, vključno s strokovnjaki v vzgoji in zgodnjem izobraževanju. Obveznost opozarjanja bi morala veljati samo za države članice, v katerih so ti poklici regulirani. Vse države članice bi morale biti opozorjene, če strokovnjak zaradi disciplinskega ukrepa ali kazenske obsodbe ne sme več, niti začasno, opravljati poklicnih dejavnosti v državi članici. Opozorilo bi moralo vsebovati vse razpoložljive podrobnosti o določenem ali nedoločenem času, v katerem velja omejitev ali prepoved. To opozorilo bi moralo biti sproženo prek IMI ne glede na to, ali je strokovnjak uveljavljal kakšno od pravic na podlagi Direktive 2005/36/ES oziroma ali je vložil prošnjo za priznanje njegovih poklicnih kvalifikacij z izdajo evropske poklicne izkaznice ali prek druge metode, določene z navedeno direktivo. Postopek opozarjanja bi moral biti skladen s pravom Unije o varstvu osebnih podatkov in temeljnih pravicah. Postopek opozarjanja ne bi smel nadomestiti ali prilagoditi dogovorov med državami članicami o sodelovanju na področju pravosodja in notranjih zadev. Prav tako se od pristojnih organov iz Direktive 2005/36/ES ne bi smelo zahtevati, da sodelujejo pri tem opozarjanju, ki je določeno z navedeno direktivo. |
| --- | --- |

(29)

Ta direktiva prispeva k zagotovitvi visoke ravni zdravja in varstva potrošnikov. Direktiva 2005/36/ES že določa podrobne obveznosti držav članic glede izmenjave informacij. Te obveznosti bi bilo treba okrepiti. V prihodnje se države članice ne bi smele samo odzivati na zahteve po informacijah, temveč bi morali biti njihovi pristojni organi tudi pooblaščeni, da v okviru svojih pristojnosti proaktivno opozarjajo pristojne organe drugih držav članic o strokovnjakih, ki svojega poklica ne smejo več opravljati. Poseben sistem opozarjanja je v skladu z Direktivo 2005/36/ES nujen za zdravstvene delavce. To bi moralo veljati tudi za veterinarje ter za strokovnjake, ki opravljajo dejavnosti v zvezi z izobraževanjem mladostnikov, vključno s strokovnjaki v vzgoji in zgodnjem izobraževanju. Obveznost opozarjanja bi morala veljati samo za države članice, v katerih so ti poklici regulirani. Vse države članice bi morale biti opozorjene, če strokovnjak zaradi disciplinskega ukrepa ali kazenske obsodbe ne sme več, niti začasno, opravljati poklicnih dejavnosti v državi članici. Opozorilo bi moralo vsebovati vse razpoložljive podrobnosti o določenem ali nedoločenem času, v katerem velja omejitev ali prepoved. To opozorilo bi moralo biti sproženo prek IMI ne glede na to, ali je strokovnjak uveljavljal kakšno od pravic na podlagi Direktive 2005/36/ES oziroma ali je vložil prošnjo za priznanje njegovih poklicnih kvalifikacij z izdajo evropske poklicne izkaznice ali prek druge metode, določene z navedeno direktivo. Postopek opozarjanja bi moral biti skladen s pravom Unije o varstvu osebnih podatkov in temeljnih pravicah. Postopek opozarjanja ne bi smel nadomestiti ali prilagoditi dogovorov med državami članicami o sodelovanju na področju pravosodja in notranjih zadev. Prav tako se od pristojnih organov iz Direktive 2005/36/ES ne bi smelo zahtevati, da sodelujejo pri tem opozarjanju, ki je določeno z navedeno direktivo.

| (30) | Ena od velikih težav, s katero se sooči državljan, ki želi delati v drugi državi članici, je zahtevnost in negotovost upravnih postopkov, v skladu s katerimi mora ravnati. Direktiva 2006/123/ES od držav članic že zahteva, da zagotovijo enostaven dostop do informacij in možnost zaključiti postopek prek enotnih kontaktnih točk. Če za državljane, ki zaprosijo za priznavanje poklicnih kvalifikacij na podlagi Direktive 2005/36/ES, velja Direktiva 2006/123/ES, lahko že uporabijo enotne kontaktne točke. Vendar pa za iskalce zaposlitve in zdravstvene delavce Direktiva 2006/123/ES ne velja, razpoložljive informacije pa so skope. Zato je treba z vidika uporabnika te informacije navesti in zagotoviti, da je dostop do njih enostaven. Države članice morajo prevzeti odgovornost na nacionalni ravni, pa tudi sodelovati med seboj in s Komisijo ter tako zagotoviti, da imajo strokovnjaki po vsej Uniji enostaven dostop do uporabniku prijaznih, večjezičnih informacij in lahko na preprost način zaključijo postopke prek enotnih kontaktnih točk ali ustreznih pristojnih organov. Na drugih spletnih straneh, na primer na portalu Tvoja Evropa, bi bilo treba dodati spletne povezave. |
| --- | --- |

(30)

Ena od velikih težav, s katero se sooči državljan, ki želi delati v drugi državi članici, je zahtevnost in negotovost upravnih postopkov, v skladu s katerimi mora ravnati. Direktiva 2006/123/ES od držav članic že zahteva, da zagotovijo enostaven dostop do informacij in možnost zaključiti postopek prek enotnih kontaktnih točk. Če za državljane, ki zaprosijo za priznavanje poklicnih kvalifikacij na podlagi Direktive 2005/36/ES, velja Direktiva 2006/123/ES, lahko že uporabijo enotne kontaktne točke. Vendar pa za iskalce zaposlitve in zdravstvene delavce Direktiva 2006/123/ES ne velja, razpoložljive informacije pa so skope. Zato je treba z vidika uporabnika te informacije navesti in zagotoviti, da je dostop do njih enostaven. Države članice morajo prevzeti odgovornost na nacionalni ravni, pa tudi sodelovati med seboj in s Komisijo ter tako zagotoviti, da imajo strokovnjaki po vsej Uniji enostaven dostop do uporabniku prijaznih, večjezičnih informacij in lahko na preprost način zaključijo postopke prek enotnih kontaktnih točk ali ustreznih pristojnih organov. Na drugih spletnih straneh, na primer na portalu Tvoja Evropa, bi bilo treba dodati spletne povezave.

| (31) | Da bi dopolnili ali spremenili nekatere nebistvene določbe Direktive 2005/36/ES, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s posodobitvijo znanj in veščin iz člena 21(6), posodobitvijo Priloge I, posodobitvijo in razjasnitvijo dejavnosti iz Priloge IV, spremembo točk 5.1.1 do 5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2, 5.6.2 in 5.7.1 Priloge V, prilagoditvijo minimalnih obdobij za specialistično medicinsko usposabljanje in specialistično zobozdravstveno usposabljanje, vključitvijo novih zdravniških specializacij v točko 5.1.3 Priloge V, spremembo seznamov iz točk 5.2.1, 5.3.1, 5.4.1, 5.5.1 in 5.6.1 Priloge V, ter vključitvijo novih zobozdravniških specializacij v točko 5.3.3 Priloge V, določanjem pogojev uporabe skupnih okvirov za usposabljanje in določanjem pogojev uporabe skupnih preizkusov usposobljenosti. Zlasti je pomembno, da Komisija med svojim pripravljalnim delom opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da se ustrezni dokumenti predložijo Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. |
| --- | --- |

(31)

Da bi dopolnili ali spremenili nekatere nebistvene določbe Direktive 2005/36/ES, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s posodobitvijo znanj in veščin iz člena 21(6), posodobitvijo Priloge I, posodobitvijo in razjasnitvijo dejavnosti iz Priloge IV, spremembo točk 5.1.1 do 5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2, 5.6.2 in 5.7.1 Priloge V, prilagoditvijo minimalnih obdobij za specialistično medicinsko usposabljanje in specialistično zobozdravstveno usposabljanje, vključitvijo novih zdravniških specializacij v točko 5.1.3 Priloge V, spremembo seznamov iz točk 5.2.1, 5.3.1, 5.4.1, 5.5.1 in 5.6.1 Priloge V, ter vključitvijo novih zobozdravniških specializacij v točko 5.3.3 Priloge V, določanjem pogojev uporabe skupnih okvirov za usposabljanje in določanjem pogojev uporabe skupnih preizkusov usposobljenosti. Zlasti je pomembno, da Komisija med svojim pripravljalnim delom opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da se ustrezni dokumenti predložijo Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.

| (32) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja Direktive 2005/36/ES bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (11). |
| --- | --- |

(32)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja Direktive 2005/36/ES bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (11).

| (33) | Zaradi tehnične narave navedenih izvedbenih aktov bi bilo treba uporabiti postopek pregleda za sprejetje izvedbenih aktov glede uvedbe evropskih poklicnih izkaznic za določene poklice, oblike evropske poklicne izkaznice, obdelave pisnih prošenj, prevodov, ki jih mora prosilec predložiti za podporo prošnji za evropsko poklicno izkaznico, podrobnosti dokumentov, ki so v skladu z Direktivo 2005/36/ES potrebni za vložitev popolne prošnje, postopkov za izvedbo in obdelavo plačil za to izkaznico, pravil kako, kdaj in za katere dokumente lahko pristojni organi zahtevajo overjene kopije za zadevni poklic, tehničnih specifikacij in ukrepov, potrebnih za zagotavljanje celovitosti, zaupnosti in točnosti informacij na evropski poklicni izkaznici in v datoteki IMI, pogojev in postopkov za izdajo evropske poklicne izkaznice, pravil glede pogojev za dostop do datoteke IMI, tehničnih sredstev in postopkov za preverjanje pristnosti in veljavnosti evropske poklicne izkaznice ter uporabe mehanizma za opozarjanje. |
| --- | --- |

(33)

Zaradi tehnične narave navedenih izvedbenih aktov bi bilo treba uporabiti postopek pregleda za sprejetje izvedbenih aktov glede uvedbe evropskih poklicnih izkaznic za določene poklice, oblike evropske poklicne izkaznice, obdelave pisnih prošenj, prevodov, ki jih mora prosilec predložiti za podporo prošnji za evropsko poklicno izkaznico, podrobnosti dokumentov, ki so v skladu z Direktivo 2005/36/ES potrebni za vložitev popolne prošnje, postopkov za izvedbo in obdelavo plačil za to izkaznico, pravil kako, kdaj in za katere dokumente lahko pristojni organi zahtevajo overjene kopije za zadevni poklic, tehničnih specifikacij in ukrepov, potrebnih za zagotavljanje celovitosti, zaupnosti in točnosti informacij na evropski poklicni izkaznici in v datoteki IMI, pogojev in postopkov za izdajo evropske poklicne izkaznice, pravil glede pogojev za dostop do datoteke IMI, tehničnih sredstev in postopkov za preverjanje pristnosti in veljavnosti evropske poklicne izkaznice ter uporabe mehanizma za opozarjanje.

| (34) | Komisija bi morala z izvedbenimi akti in, ob upoštevanju njihovih posebnih značilnosti, brez uporabe Uredbe (EU) št. 182/2011 zavrniti zahtevano posodobitev Priloge I, kadar pogoji iz Direktive 2005/36/ES niso izpolnjeni, prositi zadevno državo članico, naj ne uporabi odstopanja glede izbire med prilagoditvenim obdobjem in preizkusom poklicne usposobljenosti, kadar to odstopanje ni primerno ali ni v skladu s pravom Unije, zavrniti zahtevane spremembe točk 5.1.1 do 5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2, 5.6.2 ali 5.7.1 Priloge V, kadar pogoji iz Direktive 2005/36/ES niso izpolnjeni, pripraviti seznam nacionalnih poklicnih kvalifikacij in nacionalnih poklicnih nazivov, ki koristijo avtomatično priznavanje v okviru skupnega okvira za usposabljanje, pripraviti seznam držav članic, v katerih bodo organizirani skupni preizkusi usposobljenosti, ter seznam pogostosti v koledarskem letu in drugih dogovorov, ki so potrebni za izvedbo skupnih preizkusov usposobljenosti, ter zadevnim državam članicam za določen čas dovoliti odstopanje od ustreznih določb Direktive 2005/36/ES. |
| --- | --- |

(34)

Komisija bi morala z izvedbenimi akti in, ob upoštevanju njihovih posebnih značilnosti, brez uporabe Uredbe (EU) št. 182/2011 zavrniti zahtevano posodobitev Priloge I, kadar pogoji iz Direktive 2005/36/ES niso izpolnjeni, prositi zadevno državo članico, naj ne uporabi odstopanja glede izbire med prilagoditvenim obdobjem in preizkusom poklicne usposobljenosti, kadar to odstopanje ni primerno ali ni v skladu s pravom Unije, zavrniti zahtevane spremembe točk 5.1.1 do 5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2, 5.6.2 ali 5.7.1 Priloge V, kadar pogoji iz Direktive 2005/36/ES niso izpolnjeni, pripraviti seznam nacionalnih poklicnih kvalifikacij in nacionalnih poklicnih nazivov, ki koristijo avtomatično priznavanje v okviru skupnega okvira za usposabljanje, pripraviti seznam držav članic, v katerih bodo organizirani skupni preizkusi usposobljenosti, ter seznam pogostosti v koledarskem letu in drugih dogovorov, ki so potrebni za izvedbo skupnih preizkusov usposobljenosti, ter zadevnim državam članicam za določen čas dovoliti odstopanje od ustreznih določb Direktive 2005/36/ES.

| (35) | Na podlagi pozitivnih izkušenj z medsebojnim ocenjevanjem v okviru Direktive 2006/123/ES bi bilo treba podoben sistem ocenjevanja vključiti tudi v Direktivo 2005/36/ES. Države članice bi morale priglasiti poklice, ki jih regulirajo, in navesti razloge za njihovo reguliranje, o svojih ugotovitvah pa razpravljati med seboj. Tak sistem bi pripomogel k večji preglednosti na trgu poklicnih storitev. |
| --- | --- |

(35)

Na podlagi pozitivnih izkušenj z medsebojnim ocenjevanjem v okviru Direktive 2006/123/ES bi bilo treba podoben sistem ocenjevanja vključiti tudi v Direktivo 2005/36/ES. Države članice bi morale priglasiti poklice, ki jih regulirajo, in navesti razloge za njihovo reguliranje, o svojih ugotovitvah pa razpravljati med seboj. Tak sistem bi pripomogel k večji preglednosti na trgu poklicnih storitev.

| (36) | Komisija bi morala v določenem času oceniti sistem priznavanja, ki se uporablja za dokazila o formalnih kvalifikacijah za medicinske sestre za splošno zdravstveno nego, izdana v Romuniji. Takšna ocena bi morala temeljiti na rezultatih posebnega dopolnilnega programa, ki bi ga morala Romunija ustanoviti v skladu s svojimi nacionalnimi zakoni in drugimi predpisi in za katerega bi morala stopiti v stik z drugimi državami članicami in Komisijo. Namen takšnega posebnega dopolnilnega programa bi moral omogočiti udeležencem programa, da nadgradijo svoje poklicne kvalifikacije, da bodo uspešno izpolnili vse minimalne zahteve usposabljanja, določene v Direktivi 2005/36/ES. |
| --- | --- |

(36)

Komisija bi morala v določenem času oceniti sistem priznavanja, ki se uporablja za dokazila o formalnih kvalifikacijah za medicinske sestre za splošno zdravstveno nego, izdana v Romuniji. Takšna ocena bi morala temeljiti na rezultatih posebnega dopolnilnega programa, ki bi ga morala Romunija ustanoviti v skladu s svojimi nacionalnimi zakoni in drugimi predpisi in za katerega bi morala stopiti v stik z drugimi državami članicami in Komisijo. Namen takšnega posebnega dopolnilnega programa bi moral omogočiti udeležencem programa, da nadgradijo svoje poklicne kvalifikacije, da bodo uspešno izpolnili vse minimalne zahteve usposabljanja, določene v Direktivi 2005/36/ES.

| (37) | Ker ciljev te direktive, in sicer racionalizacije, poenostavitve in izboljšanja pravil za priznavanje poklicnih kvalifikacij, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, saj bi tako prišlo do razhajajočih se zahtev in postopkovnih ureditev, ki bi še povečale regulativno zapletenost in povzročile neupravičene ovire za mobilnost strokovnjakov, temveč se zaradi skladnosti, preglednosti in ustreznosti lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(37)

Ker ciljev te direktive, in sicer racionalizacije, poenostavitve in izboljšanja pravil za priznavanje poklicnih kvalifikacij, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, saj bi tako prišlo do razhajajočih se zahtev in postopkovnih ureditev, ki bi še povečale regulativno zapletenost in povzročile neupravičene ovire za mobilnost strokovnjakov, temveč se zaradi skladnosti, preglednosti in ustreznosti lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

| (38) | V skladu s Skupno politično izjavo držav članic in Komisije z dne 28. septembra 2011 o obrazložitvenih dokumentih (12) se države članice zavezujejo, da bodo v upravičenih primerih obvestilu o ukrepih za prenos priložile en ali več dokumentov, v katerih se pojasni razmerje med sestavnimi elementi direktive in ustrezajočimi deli nacionalnih instrumentov za prenos. Zakonodajalec meni, da je posredovanje takih dokumentov v primeru te direktive upravičeno. |
| --- | --- |

(38)

V skladu s Skupno politično izjavo držav članic in Komisije z dne 28. septembra 2011 o obrazložitvenih dokumentih (12) se države članice zavezujejo, da bodo v upravičenih primerih obvestilu o ukrepih za prenos priložile en ali več dokumentov, v katerih se pojasni razmerje med sestavnimi elementi direktive in ustrezajočimi deli nacionalnih instrumentov za prenos. Zakonodajalec meni, da je posredovanje takih dokumentov v primeru te direktive upravičeno.

| (39) | Opravljeno je bilo posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (13), ki je svoje mnenje podal 8. marca 2012 (14). |
| --- | --- |

(39)

Opravljeno je bilo posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (13), ki je svoje mnenje podal 8. marca 2012 (14).

| (40) | Direktivo 2005/36/ES in Uredbo (EU) št. 1024/2012 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti, |
| --- | --- |

(40)

Direktivo 2005/36/ES in Uredbo (EU) št. 1024/2012 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti,

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Spremembe Direktive 2005/36/ES

Direktiva 2005/36/ES se spremeni:

| (1) | v členu 1 se doda naslednji odstavek:
  „Ta direktiva določa tudi pravila glede delnega dostopa do reguliranega poklica in priznavanja poklicnega usposabljanja, opravljenega v drugi državi članici.“; |
| --- | --- |

(1)

v členu 1 se doda naslednji odstavek:

„Ta direktiva določa tudi pravila glede delnega dostopa do reguliranega poklica in priznavanja poklicnega usposabljanja, opravljenega v drugi državi članici.“;

| (2) | člen 2 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se doda naslednji pododstavek:
  „Ta direktiva se uporablja tudi za vse državljane države članice, ki so opravljali poklicno usposabljanje zunaj države članice izvora.“; |
| --- | --- | --- |

(2)

člen 2 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se doda naslednji pododstavek:

„Ta direktiva se uporablja tudi za vse državljane države članice, ki so opravljali poklicno usposabljanje zunaj države članice izvora.“;

| (b) | doda se naslednji odstavek:
  „4.   Ta direktiva se ne uporablja za notarje, ki so imenovani z aktom vlade.“; |
| --- | --- |

(b)

doda se naslednji odstavek:

„4.   Ta direktiva se ne uporablja za notarje, ki so imenovani z aktom vlade.“;

| (3) | člen 3 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se spremeni:






  (i) | točki (f) in (h) se nadomestita z naslednjim:
  „(f)   ‚poklicne izkušnje‘: dejansko in zakonito opravljanje zadevnega poklica v državi članici, s polnim delovnim časom ali enakovrednim krajšim delovnim časom;
  (h)   ‚preizkus poklicne usposobljenosti‘: preizkus, omejen na prosilčevo poklicno znanje, veščine in kompetence, ki ga opravijo ali priznajo pristojni organi države članice gostiteljice, da bi ocenili prosilčevo zmožnost za opravljanje reguliranega poklica v tej državi članici.
  Da bi omogočili opravljanje tega preizkusa, pristojni organi na podlagi primerjave izobrazbe in usposobljenosti, ki se zahteva v državi članici gostiteljici, z izobrazbo in usposobljenostjo, ki jo je pridobil prosilec, sestavijo seznam predmetov, ki niso zajeti v diplomi ali drugih dokazilih o formalnih kvalifikacijah, ki jih ima prosilec.
  Pri preizkusu poklicne usposobljenosti je treba upoštevati, da prosilec v državi članici izvora ali državi članici, iz katere prihaja, velja za usposobljenega strokovnjaka. Preizkus zajema predmete s seznama, katerih poznavanje je bistveno za opravljanje zadevnega poklica v državi članici gostiteljici. Preizkus lahko zajema tudi poznavanje poklicnih pravil, ki veljajo za to dejavnost v državi članici gostiteljici.
  Podrobno prijavo za preizkus poklicne usposobljenosti in status prosilca v državi članici gostiteljici, ki se želi pripraviti za preizkus poklicne usposobljenosti v tej državi članici, določijo pristojni organi te države članice;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(3)

člen 3 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se spremeni:

(i)

točki (f) in (h) se nadomestita z naslednjim:

„(f)   ‚poklicne izkušnje‘: dejansko in zakonito opravljanje zadevnega poklica v državi članici, s polnim delovnim časom ali enakovrednim krajšim delovnim časom;

(h)   ‚preizkus poklicne usposobljenosti‘: preizkus, omejen na prosilčevo poklicno znanje, veščine in kompetence, ki ga opravijo ali priznajo pristojni organi države članice gostiteljice, da bi ocenili prosilčevo zmožnost za opravljanje reguliranega poklica v tej državi članici.

Da bi omogočili opravljanje tega preizkusa, pristojni organi na podlagi primerjave izobrazbe in usposobljenosti, ki se zahteva v državi članici gostiteljici, z izobrazbo in usposobljenostjo, ki jo je pridobil prosilec, sestavijo seznam predmetov, ki niso zajeti v diplomi ali drugih dokazilih o formalnih kvalifikacijah, ki jih ima prosilec.

Pri preizkusu poklicne usposobljenosti je treba upoštevati, da prosilec v državi članici izvora ali državi članici, iz katere prihaja, velja za usposobljenega strokovnjaka. Preizkus zajema predmete s seznama, katerih poznavanje je bistveno za opravljanje zadevnega poklica v državi članici gostiteljici. Preizkus lahko zajema tudi poznavanje poklicnih pravil, ki veljajo za to dejavnost v državi članici gostiteljici.

Podrobno prijavo za preizkus poklicne usposobljenosti in status prosilca v državi članici gostiteljici, ki se želi pripraviti za preizkus poklicne usposobljenosti v tej državi članici, določijo pristojni organi te države članice;“;

| (ii) | dodajo se naslednje točke:
  „(j)   ‚poklicno usposabljanje‘: brez poseganja v člen 46(4) obdobje nadzorovane strokovne prakse, ki je pogoj za dostop do reguliranega poklica in se lahko izvaja med izobraževanjem, ki se konča z diplomo, ali po njem;
  (k)   ‚evropska poklicna izkaznica‘: elektronsko potrdilo, ki dokazuje, da strokovnjak izpolnjuje vse potrebne pogoje za začasno in občasno opravljanje storitev v državi članici gostiteljici, ali priznanje poklicnih kvalifikacij za ustanovitev v državi članici gostiteljici;
  (l)   ‚vseživljenjsko učenje‘: vse oblike splošnega izobraževanja, poklicnega izobraževanja in usposabljanja, neformalno in priložnostno učenje skozi vse življenje, ki izboljša sposobnosti z vidika znanja, veščin in kompetenc, ki lahko zajemajo tudi poklicno etiko;
  (m)   ‚prevladujoči razlogi splošnega pomena‘: razlogi, ki so kot taki priznani v sodni praksi Sodišča Evropske unije;
  (n)   ‚evropski sistem prenašanja in zbiranja kreditnih točk ali točke ECTS‘: sistem kreditnih točk v visokošolskem izobraževanju, ki se uporablja v evropskem visokošolskem prostoru.“; |
| --- | --- |

(ii)

dodajo se naslednje točke:

„(j)   ‚poklicno usposabljanje‘: brez poseganja v člen 46(4) obdobje nadzorovane strokovne prakse, ki je pogoj za dostop do reguliranega poklica in se lahko izvaja med izobraževanjem, ki se konča z diplomo, ali po njem;

(k)   ‚evropska poklicna izkaznica‘: elektronsko potrdilo, ki dokazuje, da strokovnjak izpolnjuje vse potrebne pogoje za začasno in občasno opravljanje storitev v državi članici gostiteljici, ali priznanje poklicnih kvalifikacij za ustanovitev v državi članici gostiteljici;

(l)   ‚vseživljenjsko učenje‘: vse oblike splošnega izobraževanja, poklicnega izobraževanja in usposabljanja, neformalno in priložnostno učenje skozi vse življenje, ki izboljša sposobnosti z vidika znanja, veščin in kompetenc, ki lahko zajemajo tudi poklicno etiko;

(m)   ‚prevladujoči razlogi splošnega pomena‘: razlogi, ki so kot taki priznani v sodni praksi Sodišča Evropske unije;

(n)   ‚evropski sistem prenašanja in zbiranja kreditnih točk ali točke ECTS‘: sistem kreditnih točk v visokošolskem izobraževanju, ki se uporablja v evropskem visokošolskem prostoru.“;

| (b) | v odstavku 2 se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Vsakič, ko država članica podeli priznanje združenju ali organizaciji iz prvega pododstavka, o tem obvesti Komisijo. Komisija preuči, ali to združenje ali organizacija izpolnjuje pogoje iz drugega pododstavka. Da bi se ustrezno upoštevalo regulativno dogajanje v državah članicah, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 57c v zvezi s posodobitvijo Priloge I, kadar so izpolnjeni pogoji iz drugega pododstavka.
  Kadar pogoji iz drugega pododstavka niso izpolnjeni, Komisija sprejme izvedbeni akt, s katerim zavrne zahtevano posodobitev Priloge I.“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 2 se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Vsakič, ko država članica podeli priznanje združenju ali organizaciji iz prvega pododstavka, o tem obvesti Komisijo. Komisija preuči, ali to združenje ali organizacija izpolnjuje pogoje iz drugega pododstavka. Da bi se ustrezno upoštevalo regulativno dogajanje v državah članicah, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 57c v zvezi s posodobitvijo Priloge I, kadar so izpolnjeni pogoji iz drugega pododstavka.

Kadar pogoji iz drugega pododstavka niso izpolnjeni, Komisija sprejme izvedbeni akt, s katerim zavrne zahtevano posodobitev Priloge I.“;

| (4) | člen 4 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Priznavanje poklicnih kvalifikacij s strani države članice gostiteljice omogoča upravičencem dostop do tistega poklica v tej državi članici, za katerega so usposobljeni v državi članici izvora, in njegovo opravljanje v državi članici gostiteljici pod enakimi pogoji, kot veljajo za njene državljane.“; |
| --- | --- | --- |

(4)

člen 4 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Priznavanje poklicnih kvalifikacij s strani države članice gostiteljice omogoča upravičencem dostop do tistega poklica v tej državi članici, za katerega so usposobljeni v državi članici izvora, in njegovo opravljanje v državi članici gostiteljici pod enakimi pogoji, kot veljajo za njene državljane.“;

| (b) | doda se naslednji odstavek:
  „3.   Z odstopanjem od odstavka 1 se delni dostop do poklica v državi članici gostiteljici dovoli pod pogoji iz člena 4f.“; |
| --- | --- |

(b)

doda se naslednji odstavek:

„3.   Z odstopanjem od odstavka 1 se delni dostop do poklica v državi članici gostiteljici dovoli pod pogoji iz člena 4f.“;

| (5) | vstavijo se naslednji členi:
  „Člen 4a
  Evropska poklicna izkaznica
  1.   Države članice imetnikom poklicne kvalifikacije na zahtevo izdajo evropsko poklicno izkaznico pod pogojem, da je Komisija sprejela ustrezne izvedbene akte iz odstavka 7.
  2.   Kadar se za posamezni poklic z izvedbenimi akti v skladu z odstavkom 7 uvede evropska poklicna izkaznica, lahko zadevni imetnik poklicne kvalifikacije zaprosi zanjo ali izkoristi postopke iz naslovov II in III.
  3.   Države članice zagotovijo, da imetnik evropske poklicne izkaznice uživa vse pravice, ki izhajajo iz členov 4b do 4e.
  4.   Kadar namerava imetnik poklicne kvalifikacije opravljati storitve iz naslova II, ki niso storitve iz člena 7(4), evropsko poklicno izkaznico izda pristojni organ države članice izvora v skladu s členoma 4b in 4c. Evropska poklicna izkaznica lahko, kjer je ustrezno, pomeni prijavo iz člena 7.
  5.   Kadar namerava imetnik poklicne kvalifikacije ustanoviti sedež v drugi državi članici na podlagi poglavij I do IIIa naslova III ali opravljati storitve na podlagi člena 7(4), pristojni organ države članice izvora izvede vse pripravljalne ukrepe v zvezi s posamezno prosilčevo datoteko v informacijskem sistemu za notranji trg (IMI) (datoteka IMI), kakor je določeno v členih 4b in 4d. Pristojni organ države članice gostiteljice v skladu s členoma 4b in 4d izda evropsko poklicno izkaznico.
  Za namen ustanavljanja izdaja evropske poklicne izkaznice ne podeljuje avtomatične pravice do izvajanja posameznega poklica, če v državi članici gostiteljici že pred uvedbo evropske poklicne izkaznice za posamezni poklic veljajo zahteve za registracijo ali drugi nadzorni postopki.
  6.   Države članice določijo organe, pristojne za obdelavo datotek IMI in izdajo evropskih poklicnih izkaznic. Ti organi zagotovijo nepristransko, objektivno in pravočasno obravnavo prošenj za evropske poklicne izkaznice. Centri za pomoč iz člena 57b lahko prav tako delujejo kot pristojni organ. Države članice zagotovijo, da pristojni organi in centri za pomoč državljane, vključno z morebitnimi prosilci, seznanijo z delovanjem in dodano vrednostjo evropske poklicne izkaznice za poklice, za katere je na voljo.
  7.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme potrebne ukrepe, s katerimi zagotovi enotno uporabo določb o evropski poklicni izkaznici za tiste poklice, ki izpolnjujejo pogoje iz drugega pododstavka tega odstavka, vključno z ukrepi, ki urejajo obliko evropske poklicne izkaznice, obdelavo pisnih prošenj, prevode, ki jih mora prosilec posredovati za podporo prošnji za evropsko poklicno izkaznico, podrobnosti glede dokumentacije, zahtevane po členu 7(2) ali Prilogi VII za popolnost prošenj in postopkov za izdelavo evropske poklicne izkaznice in izvedbo plačil, ob upoštevanju posebnosti poklica. Komisija z izvedbenimi akti tudi določi, kako, kdaj in za katere dokumente lahko pristojni organi zahtevajo overjene kopije v skladu z drugim pododstavkom člena 4b(3) ter člena 4d(2) in (3) za ta poklic.
  Za uvedbo evropske poklicne izkaznice za posamezni poklic s sprejetem ustreznih izvedbenih aktov iz prvega pododstavka veljajo vsi naslednji pogoji:






  (a) | v tem poklicu je velika mobilnost ali potencial za veliko mobilnost; |
| --- | --- | --- |

(5)

vstavijo se naslednji členi:

„Člen 4a

Evropska poklicna izkaznica

1.   Države članice imetnikom poklicne kvalifikacije na zahtevo izdajo evropsko poklicno izkaznico pod pogojem, da je Komisija sprejela ustrezne izvedbene akte iz odstavka 7.

2.   Kadar se za posamezni poklic z izvedbenimi akti v skladu z odstavkom 7 uvede evropska poklicna izkaznica, lahko zadevni imetnik poklicne kvalifikacije zaprosi zanjo ali izkoristi postopke iz naslovov II in III.

3.   Države članice zagotovijo, da imetnik evropske poklicne izkaznice uživa vse pravice, ki izhajajo iz členov 4b do 4e.

4.   Kadar namerava imetnik poklicne kvalifikacije opravljati storitve iz naslova II, ki niso storitve iz člena 7(4), evropsko poklicno izkaznico izda pristojni organ države članice izvora v skladu s členoma 4b in 4c. Evropska poklicna izkaznica lahko, kjer je ustrezno, pomeni prijavo iz člena 7.

5.   Kadar namerava imetnik poklicne kvalifikacije ustanoviti sedež v drugi državi članici na podlagi poglavij I do IIIa naslova III ali opravljati storitve na podlagi člena 7(4), pristojni organ države članice izvora izvede vse pripravljalne ukrepe v zvezi s posamezno prosilčevo datoteko v informacijskem sistemu za notranji trg (IMI) (datoteka IMI), kakor je določeno v členih 4b in 4d. Pristojni organ države članice gostiteljice v skladu s členoma 4b in 4d izda evropsko poklicno izkaznico.

Za namen ustanavljanja izdaja evropske poklicne izkaznice ne podeljuje avtomatične pravice do izvajanja posameznega poklica, če v državi članici gostiteljici že pred uvedbo evropske poklicne izkaznice za posamezni poklic veljajo zahteve za registracijo ali drugi nadzorni postopki.

6.   Države članice določijo organe, pristojne za obdelavo datotek IMI in izdajo evropskih poklicnih izkaznic. Ti organi zagotovijo nepristransko, objektivno in pravočasno obravnavo prošenj za evropske poklicne izkaznice. Centri za pomoč iz člena 57b lahko prav tako delujejo kot pristojni organ. Države članice zagotovijo, da pristojni organi in centri za pomoč državljane, vključno z morebitnimi prosilci, seznanijo z delovanjem in dodano vrednostjo evropske poklicne izkaznice za poklice, za katere je na voljo.

7.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme potrebne ukrepe, s katerimi zagotovi enotno uporabo določb o evropski poklicni izkaznici za tiste poklice, ki izpolnjujejo pogoje iz drugega pododstavka tega odstavka, vključno z ukrepi, ki urejajo obliko evropske poklicne izkaznice, obdelavo pisnih prošenj, prevode, ki jih mora prosilec posredovati za podporo prošnji za evropsko poklicno izkaznico, podrobnosti glede dokumentacije, zahtevane po členu 7(2) ali Prilogi VII za popolnost prošenj in postopkov za izdelavo evropske poklicne izkaznice in izvedbo plačil, ob upoštevanju posebnosti poklica. Komisija z izvedbenimi akti tudi določi, kako, kdaj in za katere dokumente lahko pristojni organi zahtevajo overjene kopije v skladu z drugim pododstavkom člena 4b(3) ter člena 4d(2) in (3) za ta poklic.

Za uvedbo evropske poklicne izkaznice za posamezni poklic s sprejetem ustreznih izvedbenih aktov iz prvega pododstavka veljajo vsi naslednji pogoji:

(a)

v tem poklicu je velika mobilnost ali potencial za veliko mobilnost;

| (b) | ustrezne zainteresirane strani so izrazile dovolj interesa za to; |
| --- | --- |

(b)

ustrezne zainteresirane strani so izrazile dovolj interesa za to;

| (c) | poklic ali izobrazba in usposabljanje za ta poklic je reguliran v velikem delu držav članic. |
| --- | --- |

(c)

poklic ali izobrazba in usposabljanje za ta poklic je reguliran v velikem delu držav članic.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 58(2).

8.   Morebitne pristojbine, ki jih morajo prosilci plačati zaradi upravnih postopkov za izdajo evropske poklicne izkaznice, so razumne, sorazmerne in v skladu s stroški, ki jih imata država članica izvora in država članica gostiteljica, ter ne odvračajo od oddaje prošenj za evropsko poklicno izkaznico.

Člen 4b

Prošnja za evropsko poklicno izkaznico in oblikovanje datoteke IMI

1.   Država članica izvora omogoči, da lahko imetnik poklicne kvalifikacije zaprosi za evropsko poklicno izkaznico prek spletnega orodja, ki ga zagotovi Komisija in v katerem se za prosilca avtomatično ustvari datoteka IMI. Kadar država članica izvora omogoča tudi pisne prošnje, uvede ureditev, potrebno za oblikovanje datoteke IMI, vse informacije, ki jih je treba poslati prosilcu, in za izdajo evropske poklicne izkaznice.

2.   Prošnjam morajo biti po potrebi priloženi dokumenti, zahtevani v izvedbenih aktih, sprejetih po členu 4a(7).

3.   Pristojni organ države članice izvora v enem tednu po prejetju prošnje potrdi njen prejem in prosilca nemudoma obvesti o morebitnih manjkajočih dokumentih.

Kadar je ustrezno, pristojni organ države članice izvora izda vsa dodatna potrdila, ki se zahtevajo v tej direktivi. Preveri tudi, ali je prosilec v državi članici izvora zakonito ustanovljen in ali so vsi potrebni dokumenti, izdani v državi članici izvora, veljavni in verodostojni. Če obstajajo utemeljeni pomisleki, se pristojni organ države članice izvora posvetuje z ustreznim organom in lahko od prosilca zahteva overjene kopije dokumentov. Če isti prosilec vloži naknadno prošnjo, pristojni organi države članice izvora in države članice gostiteljice ne smejo zahtevati ponovne vložitve dokumentov, ki jih datoteka IMI že vsebuje in so še veljavni.

4.   Komisija lahko z izvedbenimi akti sprejme tehnične specifikacije, ukrepe, potrebne za zagotavljanje celovitosti, zaupnosti in točnosti informacij na evropski poklicni izkaznici in v datoteki IMI, ter pogoje in postopke za izdajo evropske poklicne izkaznice imetniku, vključno z možnostjo prenosa ali posodobitve datoteke IMI. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 58(2).

Člen 4c

Evropska poklicna izkaznica za začasno in občasno opravljanje storitev, ki niso storitve iz člena 7(4)

1.   Pristojni organ države članice izvora preveri prošnjo in dokazila v datoteki IMI ter v treh tednih izda evropsko poklicno izkaznico za začasno in občasno opravljanje storitev, ki niso storitve iz člena 7(4). To obdobje začne teči po prejetju manjkajočih dokumentov iz prvega pododstavka člena 4b(3) ali, če niso bili zahtevani dodatni dokumenti, po preteku enotedenskega obdobja iz navedenega pododstavka. Evropsko poklicno izkaznico nato nemudoma posreduje pristojnemu organu zadevne države članice gostiteljice in ustrezno obvesti prosilca. Država članica gostiteljica naslednjih 18 mesecev ne sme zahtevati nadaljnje prijave na podlagi člena 7.

2.   Na odločitev pristojnega organa države članice izvora ali kadar odločitev v obdobju treh tednov iz odstavka 1 ni sprejeta, se lahko vloži pritožba v skladu z nacionalnim pravom.

3.   Če želi imetnik evropske poklicne izkaznice opravljati storitve v drugih državah članicah, kot so tiste, ki so prvotno navedene v prošnji iz odstavka 1, sme zaprositi za razširitev. Če želi imetnik po preteku obdobja 18 mesecev iz odstavka 1 še naprej opravljati storitve, o tem ustrezno obvesti pristojni organ. Imetnik izkaznice v vsakem primeru posreduje tudi vse informacije o vsebinskih spremembah položaja, opisanega v datoteki IMI, ki bi jih utegnil v skladu z izvedbenimi akti, sprejetimi v skladu s členom 4a(7) zahtevati pristojni organ države članice izvora. Pristojni organ države članice izvora posodobljeno evropsko poklicno izkaznico posreduje zadevnim državam članicam gostiteljicam.

4.   Evropska poklicna izkaznica velja na celotnem ozemlju zadevne države članice gostiteljice, dokler ima njen imetnik pravico do opravljanja storitev na podlagi dokumentov in informacij iz datoteke IMI.

Člen 4d

Evropska poklicna izkaznica za ustanovitev ter začasno in občasno opravljanje storitev na podlagi člena 7(4)

1.   Pristojni organ države članice izvora v enem mesecu preveri verodostojnost in veljavnost dokumentov v datoteki IMI zaradi izdaje evropske poklicne izkaznice za ustanovitev ali za začasno in občasno opravljanje storitev po členu 7(4). To obdobje začne teči po prejetju manjkajočih dokumentov iz prvega pododstavka člena 4b(3) ali, če niso bili zahtevani dodatni dokumenti, po preteku enotedenskega obdobja iz navedenega pododstavka. Prošnjo nato nemudoma pošlje pristojnemu organu države članice gostiteljice. Država članica izvora prosilca obvesti o statusu prošnje, obenem pa jo posreduje državi članici gostiteljici.

2.   V primerih iz členov 16, 21, 49a in 49b država članica gostiteljica v enem mesecu od prejema prošnje, ki jo je posredovala država članica izvora, odloči o tem, ali bo izdala evropsko poklicno izkaznico na podlagi odstavka 1. Če obstajajo utemeljeni pomisleki, lahko država članica gostiteljica od države članice izvora zahteva dodatne informacije ali priložitev overjene kopije dokumenta, slednja pa jih posreduje najpozneje dva tedna po predloženi zahtevi. Ne glede na kakršno koli zahtevo se ob upoštevanju drugega pododstavka odstavka 5 uporabi enomesečni rok.

3.   V primerih iz člena 7(4) in člena 14 država članica gostiteljica v dveh mesecih od prejema prošnje, ki jo posreduje država članica izvora, odloči o tem, ali bo izdala evropsko poklicno kartico ali pa bo za imetnika poklicne kvalifikacije uvedla dopolnilne ukrepe. Če obstajajo utemeljeni pomisleki, lahko država članica gostiteljica od države članice izvora zahteva dodatne informacije ali priložitev overjene kopije dokumenta, slednja pa jih posreduje najpozneje dva tedna po predloženi zahtevi. Ne glede na zahtevo se ob upoštevanju drugega pododstavka odstavka 5 uporabi dvomesečni rok.

4.   V primeru, da država članica gostiteljica ne prejme zahtevanih informacij, ki jih sme v skladu s to direktivo za izdajo evropske poklicne izkaznice zahtevati od države članice izvora ali prosilca, lahko zavrne izdajo izkaznice. Taka zavrnitev se ustrezno utemelji.

5.   Kadar država članica gostiteljica v rokih iz odstavkov 2 in 3 tega člena ne sprejme odločitve ali ne organizira preizkusa poklicne usposobljenosti po členu 7(4), se šteje, da je bila evropska poklicna izkaznica izdana, in se prek IMI avtomatično pošlje zadevnemu imetniku poklicne kvalifikacije.

Država članica gostiteljica ima možnost, da za dva tedna podaljša roke iz odstavkov 2 in 3 za avtomatično izdajo evropske poklicne izkaznice. Razlog za podaljšanje obrazloži in o tem obvesti prosilca. Takšno podaljšanje se lahko ponovi samo enkrat in samo, če je nujno potrebno, predvsem iz razlogov javnega zdravja ali zaradi varnosti prejemnikov storitev.

6.   Ukrepi, ki jih država članica izvora sprejme v skladu z odstavkom 1, nadomeščajo vse prošnje za priznanje poklicnih kvalifikacij na podlagi nacionalnega prava države članice gostiteljice.

7.   Na odločitve države članice izvora in države članice gostiteljice na podlagi odstavkov 1 do 5 ali odsotnost odločitve države članice izvora se lahko vloži pritožba v skladu z nacionalnim pravom zadevne države članice.

Člen 4e

Obdelava in dostop do podatkov v zvezi z evropsko poklicno izkaznico

1.   Brez poseganja v domnevo nedolžnosti pristojni organi države članice izvora in države članice gostiteljice pravočasno posodobijo ustrezno datoteko IMI z informacijami o sprejetih disciplinskih ukrepih ali kazenskih sankcijah, ki se vežejo na prepoved ali omejitev in ki vplivajo na opravljanje dejavnosti imetnika evropske poklicne izkaznice na podlagi te direktive. Pri tem spoštujejo pravila o varstvu osebnih podatkov, določena v Direktivi 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (15) in Direktivi 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (16). Take posodobitve vključujejo izbris informacij, ki niso več potrebne. Imetnik evropske poklicne izkaznice in pristojni organi, ki imajo dostop do ustrezne datoteke IMI, so nemudoma obveščeni o vseh spremembah. Ta obveznost ne posega v obveznost držav članic glede opozarjanja iz člena 56a.

2.   Vsebina posodobljenih informacij iz odstavka 1 je omejena na naslednje:

| (a) | identiteta strokovnjaka; |
| --- | --- |

(a)

identiteta strokovnjaka;

| (b) | zadevni poklic; |
| --- | --- |

(b)

zadevni poklic;

| (c) | informacije o nacionalnem organu ali sodišču, ki je sprejel odločitev o omejitvi ali prepovedi; |
| --- | --- |

(c)

informacije o nacionalnem organu ali sodišču, ki je sprejel odločitev o omejitvi ali prepovedi;

| (d) | obseg omejitve ali prepovedi ter |
| --- | --- |

(d)

obseg omejitve ali prepovedi ter

| (e) | obdobje, za katero velja omejitev ali prepoved. |
| --- | --- |

(e)

obdobje, za katero velja omejitev ali prepoved.

3.   Dostop do informacij v datoteki IMI je omejen na pristojne organe države članice izvora in gostiteljice v skladu z Direktivo 95/46/ES. Pristojni organ obvesti imetnika evropske poklicne izkaznice na njegovo zahtevo o vsebini datoteke IMI.

4.   Informacije, ki jih vključuje evropska poklicna izkaznica, so omejene na informacije, potrebne za preverjanje pravice njenega imetnika do opravljanja poklica, za katerega je bila izkaznica izdana, zlasti na ime imetnika, priimek, datum in kraj rojstva, poklic, formalne kvalifikacije in veljavni sistem, vključene pristojne organe, številko izkaznice, varnostne zahteve in navedbo veljavnega dokazila identitete. Informacije o pridobljenih poklicnih izkušnjah ali opravljenih dopolnilnih ukrepih imetnika evropske poklicne izkaznice se vključijo v datoteko IMI.

5.   Osebni podatki v datoteki IMI se smejo obdelovati, dokler je to potrebno za postopek priznavanja in za dokazilo priznanja ali prenosa prijave iz člena 7. Države članice zagotovijo, da ima imetnik evropske poklicne izkaznice pravico kadar koli in brezplačno zahtevati popravek netočnih ali nepopolnih podatkov, izbris ali blokado zadevne datoteke IMI. Imetnika se o tej pravici obvesti ob izdaji evropske poklicne izkaznice, in opomni vsaki dve leti po tem. Kadar je bila prva prošnja za evropsko poklicno izkaznico vložena po spletu, pošlje IMI opomnik avtomatično.

Če se zaprosi za izbris datoteke IMI, ki je povezana z evropsko poklicno izkaznico, izdano za ustanovitev ali začasno in občasno izvajanje storitev po členu 7(4), pristojni organ države članice gostiteljice imetniku poklicne kvalifikacije izda dokazilo o priznanju njegove poklicne kvalifikacije.

6.   V zvezi z obdelavo osebnih podatkov na evropski poklicni izkaznici in v vseh datotekah IMI se ustrezni pristojni organi držav članic štejejo za nadzornike v smislu točke (d) člena 2 Direktive 95/46/ES. Komisija se glede njenih obveznosti iz odstavkov 1 do 4 tega člena in obdelave osebnih podatkov iz teh členov šteje za nadzornika v smislu točke (d) člena 2 Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (17).

7.   Brez poseganja v odstavek 3 države članice gostiteljice zagotovijo, da lahko delodajalci, potrošniki, bolniki, javni organi in druge zainteresirane strani preverijo verodostojnost in veljavnost evropske poklicne izkaznice, ki jim jo predloži imetnik izkaznice.

Komisija z izvedbenimi akti določi pravila za dostop do datoteke IMI ter tehnična sredstva in postopke za preverjanje iz prvega pododstavka. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 58(2).

Člen 4f

Delni dostop

1.   Pristojni organ države članice gostiteljice odobri delni dostop do poklicne dejavnosti na svojem ozemlju za vsak primer posebej in samo, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | strokovnjak je popolnoma kvalificiran, da v državi članici izvora opravlja poklicno dejavnost, za katero je mogoče v državi članici gostiteljici odobriti delni dostop; |
| --- | --- |

(a)

strokovnjak je popolnoma kvalificiran, da v državi članici izvora opravlja poklicno dejavnost, za katero je mogoče v državi članici gostiteljici odobriti delni dostop;

| (b) | razlike med poklicno dejavnostjo, ki se zakonito izvaja v državi članici izvora, in reguliranim poklicem v državi članici gostiteljici so same po sebi tako velike, da bi moral prosilec, če bi želel imeti dostop do popolnega reguliranega poklica v državi članici gostiteljici, ob uvedbi dopolnilnih ukrepov opraviti popoln program izobraževanja in usposabljanja, zahtevan v državi članici gostiteljici; |
| --- | --- |

(b)

razlike med poklicno dejavnostjo, ki se zakonito izvaja v državi članici izvora, in reguliranim poklicem v državi članici gostiteljici so same po sebi tako velike, da bi moral prosilec, če bi želel imeti dostop do popolnega reguliranega poklica v državi članici gostiteljici, ob uvedbi dopolnilnih ukrepov opraviti popoln program izobraževanja in usposabljanja, zahtevan v državi članici gostiteljici;

| (c) | poklicna dejavnost je lahko objektivno ločena od drugih dejavnosti, ki spadajo v regulirani poklic v državi članici gostiteljici. |
| --- | --- |

(c)

poklicna dejavnost je lahko objektivno ločena od drugih dejavnosti, ki spadajo v regulirani poklic v državi članici gostiteljici.

Pristojni organ države članice gostiteljice za namene točke (c) upošteva, ali se lahko poklicna dejavnost v državi članici izvora izvaja samostojno.

2.   Delni dostop se lahko zavrne, če je zavrnitev upravičena zaradi prevladujočih razlogov v splošnem interesu, če lahko zagotavlja uresničitev zastavljenega cilja in ne presega tega, kar je nujno potrebno za njegovo uresničitev.

3.   Vloge za ustanovitev v državi članici gostiteljici se preverijo v skladu s poglavji I in IV naslova III.

4.   Vloge za opravljanje začasnih in občasnih storitev v državi članici gostiteljici v zvezi s poklicnimi dejavnostmi, ki vplivajo na javno zdravje ali varnost, se preverijo v skladu z naslovom II.

5.   Z odstopanjem od šestega pododstavka člena 7(4) in člena 52(1) se po odobritvi delnega dostopa poklicna dejavnost opravlja pod poklicnim nazivom države članice izvora. Država članica gostiteljica lahko zahteva uporabo poklicnega naziva v svojih uradnih jezikih. Strokovnjaki, ki jim je odobren delni dostop, prejemnikom storitev jasno navedejo obseg svojih poklicnih dejavnosti.

6.   Ta člen se ne uporablja za strokovnjake, ki izkoristijo avtomatično priznavanje svojih poklicnih kvalifikacij po poglavjih II, III in IIIa naslova III.

| (6) | v členu 5(1) se točka (b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | kadar ponudnik storitev opravlja storitev drugje, če je ta poklic opravljal v eni ali več državah članicah vsaj eno leto v obdobju zadnjih desetih let pred opravljanjem storitev, če poklic v državi članici sedeža ni reguliran. Pogoj enoletnega opravljanja poklica se ne uporablja, če sta poklic ali izobraževanje in usposabljanje za ta poklic regulirana.“; |
| --- | --- | --- |

(6)

v členu 5(1) se točka (b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

kadar ponudnik storitev opravlja storitev drugje, če je ta poklic opravljal v eni ali več državah članicah vsaj eno leto v obdobju zadnjih desetih let pred opravljanjem storitev, če poklic v državi članici sedeža ni reguliran. Pogoj enoletnega opravljanja poklica se ne uporablja, če sta poklic ali izobraževanje in usposabljanje za ta poklic regulirana.“;

| (7) | člen 7 se spremeni:






  (a) | odstavek 2 se spremeni:






  (i) | točki (d) in (e) se nadomestita z naslednjim:






  „(d) | v primerih iz točke (b) člena 5(1) kakršna koli dokazila, da je ponudnik storitev opravljal zadevno dejavnost vsaj eno leto v obdobju predhodnih desetih let; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(7)

člen 7 se spremeni:

(a)

odstavek 2 se spremeni:

(i)

točki (d) in (e) se nadomestita z naslednjim:

„(d)

v primerih iz točke (b) člena 5(1) kakršna koli dokazila, da je ponudnik storitev opravljal zadevno dejavnost vsaj eno leto v obdobju predhodnih desetih let;

| (e) | za poklice na področju varovanja, v zdravstvenem sektorju in za poklice, povezane z izobraževanjem mladostnikov, vključno z vzgojo otrok in zgodnjim izobraževanjem, potrdilo o tem, da ponudniku niso niti začasno niti dokončno odvzete pravice do opravljanja poklica, in o nekaznovanosti, če država članica isto zahteva za svoje državljane;“; |
| --- | --- |

(e)

za poklice na področju varovanja, v zdravstvenem sektorju in za poklice, povezane z izobraževanjem mladostnikov, vključno z vzgojo otrok in zgodnjim izobraževanjem, potrdilo o tem, da ponudniku niso niti začasno niti dokončno odvzete pravice do opravljanja poklica, in o nekaznovanosti, če država članica isto zahteva za svoje državljane;“;

| (ii) | dodajo se naslednje točke:






  „(f) | pri poklicih, ki vplivajo na varnost bolnikov, izjava o prosilčevem znanju jezika, ki je potreben za izvajanje poklica v državi članici gostiteljici; |
| --- | --- | --- |

(ii)

dodajo se naslednje točke:

„(f)

pri poklicih, ki vplivajo na varnost bolnikov, izjava o prosilčevem znanju jezika, ki je potreben za izvajanje poklica v državi članici gostiteljici;

| (g) | pri poklicih, ki zajemajo dejavnosti iz člena 16 in ki jih je država članica priglasila v skladu s členom 59(2), potrdilo o naravi in trajanju dejavnosti, ki ga izda pristojni organ ali organ države članice, kjer ima ponudnik storitev sedež.“; |
| --- | --- |

(g)

pri poklicih, ki zajemajo dejavnosti iz člena 16 in ki jih je država članica priglasila v skladu s členom 59(2), potrdilo o naravi in trajanju dejavnosti, ki ga izda pristojni organ ali organ države članice, kjer ima ponudnik storitev sedež.“;

| (b) | vstavi se naslednji odstavek:
  „2a.   Zahtevana izjava, ki jo ponudnik storitev predloži v skladu z odstavkom 1, mu omogoča dostop do storitvene dejavnosti ali izvajanja te dejavnosti na celotnem ozemlju zadevne države članice. Država članica sme zahtevati dodatne informacije iz odstavka 2 v zvezi s poklicnimi kvalifikacijami ponudnika storitev, če:






  (a) | je poklic na delih ozemlja te države članice drugače reguliran; |
| --- | --- | --- |

(b)

vstavi se naslednji odstavek:

„2a.   Zahtevana izjava, ki jo ponudnik storitev predloži v skladu z odstavkom 1, mu omogoča dostop do storitvene dejavnosti ali izvajanja te dejavnosti na celotnem ozemlju zadevne države članice. Država članica sme zahtevati dodatne informacije iz odstavka 2 v zvezi s poklicnimi kvalifikacijami ponudnika storitev, če:

(a)

je poklic na delih ozemlja te države članice drugače reguliran;

| (b) | ta ureditev velja tudi za vse državljane te države članice; |
| --- | --- |

(b)

ta ureditev velja tudi za vse državljane te države članice;

| (c) | so razlike v ureditvi utemeljene s prevladujočimi razlogi splošnega interesa – v zvezi z javnim zdravjem ali varnostjo prejemnikov storitev ter |
| --- | --- |

(c)

so razlike v ureditvi utemeljene s prevladujočimi razlogi splošnega interesa – v zvezi z javnim zdravjem ali varnostjo prejemnikov storitev ter

| (d) | država članica teh informacij ne more pridobiti na drug način.“; |
| --- | --- |

(d)

država članica teh informacij ne more pridobiti na drug način.“;

| (c) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:
  „4.   Za prvo opravljanje storitev v primeru reguliranih poklicev, ki vplivajo na javno zdravje ali na varnost in za katere ne velja avtomatično priznavanje v skladu s poglavjem II, III ali IIIa naslova III, lahko pristojni organ države članice gostiteljice preveri poklicne kvalifikacije ponudnika storitev pred prvim opravljanjem storitev. Tako predhodno preverjanje je mogoče le, kadar je namen preverjanja preprečiti resno škodo za zdravje ali varnost prejemnika storitev zaradi nezadostne poklicne kvalifikacije ponudnika storitev in kadar preverjanje ne presega tistega, kar je potrebno za ta namen.
  Pristojni organ najpozneje en mesec po prejemu prijave in spremnih dokumentov iz odstavkov 1 in 2 obvesti ponudnika storitev o svoji odločitvi, da:






  (a) | ne bo preveril njegovih poklicnih kvalifikacij; |
| --- | --- | --- |

(c)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Za prvo opravljanje storitev v primeru reguliranih poklicev, ki vplivajo na javno zdravje ali na varnost in za katere ne velja avtomatično priznavanje v skladu s poglavjem II, III ali IIIa naslova III, lahko pristojni organ države članice gostiteljice preveri poklicne kvalifikacije ponudnika storitev pred prvim opravljanjem storitev. Tako predhodno preverjanje je mogoče le, kadar je namen preverjanja preprečiti resno škodo za zdravje ali varnost prejemnika storitev zaradi nezadostne poklicne kvalifikacije ponudnika storitev in kadar preverjanje ne presega tistega, kar je potrebno za ta namen.

Pristojni organ najpozneje en mesec po prejemu prijave in spremnih dokumentov iz odstavkov 1 in 2 obvesti ponudnika storitev o svoji odločitvi, da:

(a)

ne bo preveril njegovih poklicnih kvalifikacij;

| (b) | po preveritvi njegovih poklicnih kvalifikacij:






  (i) | od ponudnika storitev zahteva preizkus poklicne usposobljenosti; ali |
| --- | --- | --- |

(b)

po preveritvi njegovih poklicnih kvalifikacij:

(i)

od ponudnika storitev zahteva preizkus poklicne usposobljenosti; ali

| (ii) | dovoljuje opravljanje storitev. |
| --- | --- |

(ii)

dovoljuje opravljanje storitev.

Kadar se pojavi težava, ki bi lahko povzročila zamudo pri sprejetju odločitve na podlagi drugega pododstavka, pristojni organ v istem roku obvesti ponudnika storitev o razlogu za zamudo. Težava se razreši v enem mesecu po tem obvestilu, odločitev pa se dokončno sprejme v dveh mesecih po razrešitvi težave.

Kadar obstaja bistvena razlika med poklicnimi kvalifikacijami ponudnika storitev in usposobljenostjo, ki se zahteva v državi članici gostiteljici, pri čemer je ta razlika tako velika, da ogroža javno zdravje ali varnost in je poklicne izkušnje ali znanje, veščine in kompetence ponudnika storitev, pridobljene v vseživljenjskem učenju, katere je ustrezni organ ovrednotil in potrdil, ne morejo nadomestiti, država članica gostiteljica ponudniku storitev omogoči, da zlasti s preizkusom poklicne usposobljenosti iz točke (b) drugega pododstavka dokaže, da je pridobil manjkajoča znanja, veščine ali kompetence. Država članica gostiteljica na tej podlagi sprejme odločitev o tem, ali dovoli opravljanje storitev. Vsekakor mora biti mogoče storitev opravljati v enem mesecu od odločitve, sprejete v skladu z drugim pododstavkom.

Če se pristojni organ v rokih, določenih v drugem in tretjem pododstavku, ne odzove, se storitev lahko opravlja.

Če se poklicne kvalifikacije preverijo v skladu s tem odstavkom, se storitev opravlja pod poklicnim nazivom države članice gostiteljice.“;

| (8) | v členu 8 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
  „1.   Pristojni organi države članice gostiteljice lahko v primeru utemeljenih pomislekov zaprosijo pristojne organe države članice sedeža, da jim posredujejo kakršne koli informacije, povezane z zakonitostjo ustanovitve izvajalca storitev in njegovim primernim obnašanjem, kakor tudi o disciplinski ali poklicni nekaznovanosti. V primeru, da se pristojni organi države članice gostiteljice odločijo preveriti poklicne kvalifikacije ponudnika storitev, lahko pristojne organe države članice sedeža zaprosijo za informacije o programih izobraževanja, ki jih je opravil ponudnik storitev, v tolikšnem obsegu, da lahko ocenijo pomembne razlike, ki bi lahko škodile javnemu zdravju ali varnosti. Pristojni organi države članice sedeža te informacije sporočijo v skladu s členom 56. V primeru nereguliranih poklicev v državi članici izvora lahko te informacije sporočijo tudi centri za pomoč iz člena 57b.“; |
| --- | --- |

(8)

v členu 8 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Pristojni organi države članice gostiteljice lahko v primeru utemeljenih pomislekov zaprosijo pristojne organe države članice sedeža, da jim posredujejo kakršne koli informacije, povezane z zakonitostjo ustanovitve izvajalca storitev in njegovim primernim obnašanjem, kakor tudi o disciplinski ali poklicni nekaznovanosti. V primeru, da se pristojni organi države članice gostiteljice odločijo preveriti poklicne kvalifikacije ponudnika storitev, lahko pristojne organe države članice sedeža zaprosijo za informacije o programih izobraževanja, ki jih je opravil ponudnik storitev, v tolikšnem obsegu, da lahko ocenijo pomembne razlike, ki bi lahko škodile javnemu zdravju ali varnosti. Pristojni organi države članice sedeža te informacije sporočijo v skladu s členom 56. V primeru nereguliranih poklicev v državi članici izvora lahko te informacije sporočijo tudi centri za pomoč iz člena 57b.“;

| (9) | člen 11 se spremeni:






  (a) | prvi odstavek se spremeni:






  (i) | uvodni del se nadomesti z naslednjim:
  „Za namene člena 13 in člena 14(6) se ravni poklicnih kvalifikacij določijo, kot sledi:“; |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

člen 11 se spremeni:

(a)

prvi odstavek se spremeni:

(i)

uvodni del se nadomesti z naslednjim:

„Za namene člena 13 in člena 14(6) se ravni poklicnih kvalifikacij določijo, kot sledi:“;

| (ii) | v točki (c) se točka (ii) nadomesti z naslednjim:






  „(ii) | regulirano izobraževanje in usposabljanje ali v primeru reguliranega poklica poklicno usposabljanje s posebno strukturo, s sposobnostmi, ki presegajo tiste, določene za raven b, enakovredno ravni usposabljanja, določeni pod točko (i), če tako usposabljanje zagotavlja primerljiv poklicni standard ter ki pripravi udeleženca usposabljanja za primerljivo raven odgovornosti in nalog, če je diplomi priloženo potrdilo države članice izvora;“; |
| --- | --- | --- |

(ii)

v točki (c) se točka (ii) nadomesti z naslednjim:

„(ii)

regulirano izobraževanje in usposabljanje ali v primeru reguliranega poklica poklicno usposabljanje s posebno strukturo, s sposobnostmi, ki presegajo tiste, določene za raven b, enakovredno ravni usposabljanja, določeni pod točko (i), če tako usposabljanje zagotavlja primerljiv poklicni standard ter ki pripravi udeleženca usposabljanja za primerljivo raven odgovornosti in nalog, če je diplomi priloženo potrdilo države članice izvora;“;

| (iii) | točki (d) in (e) se nadomestita z naslednjim:






  „(d) | diploma, ki potrjuje, da je imetnik uspešno zaključil usposabljanje na posrednješolski ravni, ki traja vsaj tri leta in največ štiri leta ali enakovredno obdobje s krajšim delovnim časom in ki se lahko dodatno izrazi z enakovrednim številom kreditnih točk ECTS, na univerzi ali visokošolskem zavodu ali drugi ustanovi na enaki ravni in po potrebi uspešno opravljeno poklicno usposabljanje, zahtevano poleg posrednješolskega programa; |
| --- | --- | --- |

(iii)

točki (d) in (e) se nadomestita z naslednjim:

„(d)

diploma, ki potrjuje, da je imetnik uspešno zaključil usposabljanje na posrednješolski ravni, ki traja vsaj tri leta in največ štiri leta ali enakovredno obdobje s krajšim delovnim časom in ki se lahko dodatno izrazi z enakovrednim številom kreditnih točk ECTS, na univerzi ali visokošolskem zavodu ali drugi ustanovi na enaki ravni in po potrebi uspešno opravljeno poklicno usposabljanje, zahtevano poleg posrednješolskega programa;

| (e) | diploma, ki potrjuje uspešno zaključeno usposabljanje na posrednješolski ravni, ki traja vsaj štiri leta ali enakovredno obdobje s krajšim delovnim časom in ki se lahko dodatno izrazi z enakovrednim številom kreditnih točk ECTS, na univerzi ali visokošolskem zavodu ali drugi ustanovi na enaki ravni, in po potrebi uspešno opravljeno poklicno usposabljanje, zahtevano poleg posrednješolskega programa.“; |
| --- | --- |

(e)

diploma, ki potrjuje uspešno zaključeno usposabljanje na posrednješolski ravni, ki traja vsaj štiri leta ali enakovredno obdobje s krajšim delovnim časom in ki se lahko dodatno izrazi z enakovrednim številom kreditnih točk ECTS, na univerzi ali visokošolskem zavodu ali drugi ustanovi na enaki ravni, in po potrebi uspešno opravljeno poklicno usposabljanje, zahtevano poleg posrednješolskega programa.“;

| (b) | drugi odstavek se črta. |
| --- | --- |

(b)

drugi odstavek se črta.

| (10) | v členu 12 se prvi odstavek nadomesti z naslednjim:
  „Vsa dokazila o formalnih kvalifikacijah ali sklop dokazil o formalnih kvalifikacijah, ki jih izda pristojni organ v državi članici in ki potrjujejo uspešno opravljeno usposabljanje v Uniji, redno ali s krajšim delovnim časom, v okviru ali zunaj formalnih programov, ter jih navedena država članica prizna na enakovredni ravni in imetniku podeljujejo enake pravice dostopa do ali opravljanja poklica ali ki pomenijo pripravo za opravljanje poklica, se obravnavajo kot dokazila o formalnih kvalifikacijah iz člena 11, vključno z zadevno ravnjo.“; |
| --- | --- |

(10)

v členu 12 se prvi odstavek nadomesti z naslednjim:

„Vsa dokazila o formalnih kvalifikacijah ali sklop dokazil o formalnih kvalifikacijah, ki jih izda pristojni organ v državi članici in ki potrjujejo uspešno opravljeno usposabljanje v Uniji, redno ali s krajšim delovnim časom, v okviru ali zunaj formalnih programov, ter jih navedena država članica prizna na enakovredni ravni in imetniku podeljujejo enake pravice dostopa do ali opravljanja poklica ali ki pomenijo pripravo za opravljanje poklica, se obravnavajo kot dokazila o formalnih kvalifikacijah iz člena 11, vključno z zadevno ravnjo.“;

| (11) | člen 13 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 13
  Pogoji za priznavanje
  1.   Če se za dostop do in opravljanje reguliranega poklica v državi članici gostiteljici zahtevajo posebne poklicne kvalifikacije, pristojni organ navedene države članice prosilcem dovoli dostop do in opravljanje tega poklica pod enakimi pogoji, kot veljajo za državljane navedene države članice, če imajo potrdilo o kompetenci ali dokazila o formalnih kvalifikacijah iz člena 11, ki jih zahteva druga država članica za dostop do in opravljanje tega poklica na njenem ozemlju.
  Potrdila o kompetenci ali dokazila o formalnih kvalifikacijah izda pristojni organ v državi članici, imenovan v skladu z zakoni ali drugimi predpisi navedene države članice.
  2.   Dostop do in opravljanje poklica, kakor je opisano v odstavku 1, se dovoli tudi prosilcem, ki so opravljali zadevni poklic s polnim delovnim časom eno leto ali enakovredno obdobje s krajšim delovnim časom v obdobju predhodnih desetih let v drugi državi članici, ki tega poklica ne regulira, in ki imajo eno ali več potrdil o kompetenci ali dokazila o formalnih kvalifikacijah, ki jih je izdala druga država članica, ki tega poklica ne regulira.
  Potrdila o kompetenci in dokazila o formalnih kvalifikacijah izpolnjujejo naslednje pogoje:






  (a) | izda jih pristojni organ v državi članici, imenovan v skladu z zakoni ali drugimi predpisi navedene države članice; |
| --- | --- | --- |

(11)

člen 13 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 13

Pogoji za priznavanje

1.   Če se za dostop do in opravljanje reguliranega poklica v državi članici gostiteljici zahtevajo posebne poklicne kvalifikacije, pristojni organ navedene države članice prosilcem dovoli dostop do in opravljanje tega poklica pod enakimi pogoji, kot veljajo za državljane navedene države članice, če imajo potrdilo o kompetenci ali dokazila o formalnih kvalifikacijah iz člena 11, ki jih zahteva druga država članica za dostop do in opravljanje tega poklica na njenem ozemlju.

Potrdila o kompetenci ali dokazila o formalnih kvalifikacijah izda pristojni organ v državi članici, imenovan v skladu z zakoni ali drugimi predpisi navedene države članice.

2.   Dostop do in opravljanje poklica, kakor je opisano v odstavku 1, se dovoli tudi prosilcem, ki so opravljali zadevni poklic s polnim delovnim časom eno leto ali enakovredno obdobje s krajšim delovnim časom v obdobju predhodnih desetih let v drugi državi članici, ki tega poklica ne regulira, in ki imajo eno ali več potrdil o kompetenci ali dokazila o formalnih kvalifikacijah, ki jih je izdala druga država članica, ki tega poklica ne regulira.

Potrdila o kompetenci in dokazila o formalnih kvalifikacijah izpolnjujejo naslednje pogoje:

(a)

izda jih pristojni organ v državi članici, imenovan v skladu z zakoni ali drugimi predpisi navedene države članice;

| (b) | potrjujejo, da je imetnik pripravljen na opravljanje zadevnega poklica. |
| --- | --- |

(b)

potrjujejo, da je imetnik pripravljen na opravljanje zadevnega poklica.

Enega leta poklicnih izkušenj iz prvega pododstavka se ne sme zahtevati, če dokazila prosilca o formalnih kvalifikacijah potrjujejo regulirano izobraževanje in usposabljanje.

3.   Država članica gostiteljica sprejme raven, ki jo je na podlagi člena 11 potrdila država članica izvora, pa tudi potrdilo, s katerim država članica izvora potrjuje, da je regulirano izobraževanje in usposabljanje ali poklicno usposabljanje s posebno strukturo iz točke (c)(ii) člena 11 enakovredno ravni iz točke (c)(i) člena 11.

4.   Z odstopanjem od odstavkov 1 in 2 tega člena ter od člena 14 lahko pristojni organ države članice gostiteljice zavrne dostop do in opravljanje poklica imetnikom potrdila o kompetenci, uvrščenega pod točko (a) člena 11, kadar je nacionalna poklicna kvalifikacija, zahtevana za opravljanje poklica na njenem ozemlju, uvrščena pod točko (e) člena 11.“;

| (12) | člen 14 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Člen 13 ne onemogoča državi članici gostiteljici, da od prosilca zahteva, da opravi prilagoditveno obdobje do treh let ali preizkus poklicne usposobljenosti, če:






  (a) | opravljeno usposabljanje prosilca zajema vsebine, ki se znatno razlikujejo od vsebin, zajetih v dokazilih o formalnih kvalifikacijah, ki se zahtevajo v državi članici gostiteljici; |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

člen 14 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Člen 13 ne onemogoča državi članici gostiteljici, da od prosilca zahteva, da opravi prilagoditveno obdobje do treh let ali preizkus poklicne usposobljenosti, če:

(a)

opravljeno usposabljanje prosilca zajema vsebine, ki se znatno razlikujejo od vsebin, zajetih v dokazilih o formalnih kvalifikacijah, ki se zahtevajo v državi članici gostiteljici;

| (b) | reguliran poklic v državi članici gostiteljici zajema eno ali več reguliranih poklicnih dejavnosti, ki ne obstajajo v primerljivem poklicu v državi članici izvora prosilca, in zahtevano usposabljanje v državi članici gostiteljici, zajema vsebine, ki se znatno razlikujejo od vsebin, zajetih v potrdilu prosilca o kompetenci ali dokazilih o formalnih kvalifikacijah.“; |
| --- | --- |

(b)

reguliran poklic v državi članici gostiteljici zajema eno ali več reguliranih poklicnih dejavnosti, ki ne obstajajo v primerljivem poklicu v državi članici izvora prosilca, in zahtevano usposabljanje v državi članici gostiteljici, zajema vsebine, ki se znatno razlikujejo od vsebin, zajetih v potrdilu prosilca o kompetenci ali dokazilih o formalnih kvalifikacijah.“;

| (b) | v odstavku 2 se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Kadar Komisija meni, da odstopanje iz drugega pododstavka ni primerno ali ni v skladu s pravom Unije, v treh mesecih od prejema vseh potrebnih informacij sprejme izvedbeni akt, s katerim zaprosi zadevno državo članico, da se vzdrži sprejetja predvidenega ukrepa. Če se Komisija v navedenem roku ne odzove, se odstopanje lahko uporabi.“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 2 se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Kadar Komisija meni, da odstopanje iz drugega pododstavka ni primerno ali ni v skladu s pravom Unije, v treh mesecih od prejema vseh potrebnih informacij sprejme izvedbeni akt, s katerim zaprosi zadevno državo članico, da se vzdrži sprejetja predvidenega ukrepa. Če se Komisija v navedenem roku ne odzove, se odstopanje lahko uporabi.“;

| (c) | v odstavku 3 se dodajo naslednji pododstavki:
  „Z odstopanjem od načela, da ima prosilec pravico do izbire, kakor je določeno v odstavku 2, lahko država članica gostiteljica določi bodisi prilagoditveno obdobje bodisi preizkus poklicne usposobljenosti kadar:






  (a) | prošnjo za priznanje poklicnih kvalifikacij vloži imetnik poklicne kvalifikacije iz točke (a) člena 11, zahtevana nacionalna poklicna kvalifikacija pa je uvrščena pod točko (c) člena 11; ali |
| --- | --- | --- |

(c)

v odstavku 3 se dodajo naslednji pododstavki:

„Z odstopanjem od načela, da ima prosilec pravico do izbire, kakor je določeno v odstavku 2, lahko država članica gostiteljica določi bodisi prilagoditveno obdobje bodisi preizkus poklicne usposobljenosti kadar:

(a)

prošnjo za priznanje poklicnih kvalifikacij vloži imetnik poklicne kvalifikacije iz točke (a) člena 11, zahtevana nacionalna poklicna kvalifikacija pa je uvrščena pod točko (c) člena 11; ali

| (b) | prošnjo za priznanje poklicnih kvalifikacij vloži imetnik poklicne kvalifikacije iz točke (b) člena 11, zahtevana nacionalna poklicna kvalifikacija pa je uvrščena pod točko (d) ali (e) člena 11. |
| --- | --- |

(b)

prošnjo za priznanje poklicnih kvalifikacij vloži imetnik poklicne kvalifikacije iz točke (b) člena 11, zahtevana nacionalna poklicna kvalifikacija pa je uvrščena pod točko (d) ali (e) člena 11.

Kadar prošnjo za priznanje poklicnih kvalifikacij vloži imetnik poklicne kvalifikacije iz točke (a) člena 11, zahtevana nacionalna poklicna kvalifikacija pa je uvrščena pod točko (d) člena 11, lahko država članica gostiteljica zahteva oboje, prilagoditveno obdobje in preizkus poklicne usposobljenosti.“;

| (d) | odstavka 4 in 5 se nadomestita z naslednjim:
  „4.   Za namene odstavkov 1 in 5 so ‚vsebine, ki se znatno razlikujejo‘, tiste vsebine, glede katerih so poznavanje ter pridobljene veščine in kompetence bistvenega pomena za opravljanje poklica in po katerih se usposabljanje, ki ga je opravil migrant, po vsebini pomembno razlikuje od usposabljanja, ki ga zahteva država članica gostiteljica.
  5.   Odstavek 1 se uporablja ob ustreznem upoštevanju načela sorazmernosti. Zlasti, če namerava država članica gostiteljica zahtevati, da prosilec opravi prilagoditveno obdobje ali preizkus poklicne usposobljenosti, mora najprej preveriti, ali so znanje, veščine in kompetence, ki jih je prosilec pridobil na podlagi poklicnih izkušenj ali vseživljenjskega učenja, katere je ovrednotil in potrdil ustrezni organ v kateri koli državi članici ali v tretji državi, taki, da v celoti ali delno pokrivajo vsebine, ki se znatno razlikujejo, opredeljene v odstavku 4.“; |
| --- | --- |

(d)

odstavka 4 in 5 se nadomestita z naslednjim:

„4.   Za namene odstavkov 1 in 5 so ‚vsebine, ki se znatno razlikujejo‘, tiste vsebine, glede katerih so poznavanje ter pridobljene veščine in kompetence bistvenega pomena za opravljanje poklica in po katerih se usposabljanje, ki ga je opravil migrant, po vsebini pomembno razlikuje od usposabljanja, ki ga zahteva država članica gostiteljica.

5.   Odstavek 1 se uporablja ob ustreznem upoštevanju načela sorazmernosti. Zlasti, če namerava država članica gostiteljica zahtevati, da prosilec opravi prilagoditveno obdobje ali preizkus poklicne usposobljenosti, mora najprej preveriti, ali so znanje, veščine in kompetence, ki jih je prosilec pridobil na podlagi poklicnih izkušenj ali vseživljenjskega učenja, katere je ovrednotil in potrdil ustrezni organ v kateri koli državi članici ali v tretji državi, taki, da v celoti ali delno pokrivajo vsebine, ki se znatno razlikujejo, opredeljene v odstavku 4.“;

| (e) | dodata se naslednja odstavka:
  „6.   Odločitev za uvedbo prilagoditvenega obdobja ali preizkusa poklicne usposobljenosti se ustrezno utemelji. Prosilcu se zlasti zagotovijo naslednje informacije o:






  (a) | ravni poklicne kvalifikacije, zahtevane v državi članici gostiteljici, in ravni poklicne kvalifikacije prosilca v skladu z razvrstitvijo iz člena 11; in |
| --- | --- | --- |

(e)

dodata se naslednja odstavka:

„6.   Odločitev za uvedbo prilagoditvenega obdobja ali preizkusa poklicne usposobljenosti se ustrezno utemelji. Prosilcu se zlasti zagotovijo naslednje informacije o:

(a)

ravni poklicne kvalifikacije, zahtevane v državi članici gostiteljici, in ravni poklicne kvalifikacije prosilca v skladu z razvrstitvijo iz člena 11; in

| (b) | znatnih razlikah iz odstavka 4 in razlogih, da teh razlik ne morejo nadomestiti znanje, veščine in kompetence, ki jih je prosilec pridobil na podlagi poklicnih izkušenj ali vseživljenjskega učenja, katere je ovrednotil in potrdil ustrezni organ. |
| --- | --- |

(b)

znatnih razlikah iz odstavka 4 in razlogih, da teh razlik ne morejo nadomestiti znanje, veščine in kompetence, ki jih je prosilec pridobil na podlagi poklicnih izkušenj ali vseživljenjskega učenja, katere je ovrednotil in potrdil ustrezni organ.

7.   Države članice zagotovijo, da lahko prosilci opravijo preizkus poklicne usposobljenosti iz odstavka 1 najpozneje 6 mesecev po začetni odločitvi, da mora prosilec opraviti ta preizkus.“;

| (13) | člen 15 se črta; |
| --- | --- |

(13)

člen 15 se črta;

| (14) | člen 20 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 20
  Prilagoditev seznamov dejavnosti iz Priloge IV
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 57c v zvezi s prilagoditvijo seznamov dejavnosti iz Priloge IV, za katere velja priznavanje poklicnih izkušenj v skladu s členom 16, z namenom posodobitve ali razjasnitve dejavnosti s seznama iz Priloge IV, zlasti da bi dodatno opredelila njihov obseg in upoštevala zadnje spremembe na področju nomenklature po dejavnostih, če to ne vključuje nikakršnega krčenja obsega dejavnosti, povezanih s posameznimi skupinami, ter tudi ne prerazporeditve dejavnosti med obstoječimi seznami I, II in III iz Priloge IV.“; |
| --- | --- |

(14)

člen 20 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 20

Prilagoditev seznamov dejavnosti iz Priloge IV

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 57c v zvezi s prilagoditvijo seznamov dejavnosti iz Priloge IV, za katere velja priznavanje poklicnih izkušenj v skladu s členom 16, z namenom posodobitve ali razjasnitve dejavnosti s seznama iz Priloge IV, zlasti da bi dodatno opredelila njihov obseg in upoštevala zadnje spremembe na področju nomenklature po dejavnostih, če to ne vključuje nikakršnega krčenja obsega dejavnosti, povezanih s posameznimi skupinami, ter tudi ne prerazporeditve dejavnosti med obstoječimi seznami I, II in III iz Priloge IV.“;

| (15) | člen 21 se spremeni:






  (a) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:
  „4.   Glede delovanja lekarn, za katere ne veljajo ozemeljske omejitve, se lahko država članica odloči, da z odstopanjem ne prizna dokazil o formalnih kvalifikacijah iz točke 5.6.2 Priloge V za ustanovitev novih javnih lekarn. Za namene tega odstavka se tudi lekarne, ki so odprte manj kot tri leta, obravnavajo kot nove lekarne.
  To odstopanje se ne sme uporabiti v primeru lekarn, katerih formalne kvalifikacije so že priznali pristojni organi države članice gostiteljice za druge namene in ki so v tej državi članici dejansko in zakonito opravljale poklicne dejavnosti farmacevtov vsaj tri zaporedna leta.“; |
| --- | --- | --- |

(15)

člen 21 se spremeni:

(a)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Glede delovanja lekarn, za katere ne veljajo ozemeljske omejitve, se lahko država članica odloči, da z odstopanjem ne prizna dokazil o formalnih kvalifikacijah iz točke 5.6.2 Priloge V za ustanovitev novih javnih lekarn. Za namene tega odstavka se tudi lekarne, ki so odprte manj kot tri leta, obravnavajo kot nove lekarne.

To odstopanje se ne sme uporabiti v primeru lekarn, katerih formalne kvalifikacije so že priznali pristojni organi države članice gostiteljice za druge namene in ki so v tej državi članici dejansko in zakonito opravljale poklicne dejavnosti farmacevtov vsaj tri zaporedna leta.“;

| (b) | odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:
  „6.   Vsaka država članica zahteva za dostop do in opravljanje poklicnih dejavnosti zdravnikov, medicinskih sester za splošno zdravstveno nego, zobozdravnikov, veterinarjev, babic in farmacevtov dokazila o formalnih kvalifikacijah iz točk 5.1.1, 5.1.2, 5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2 in 5.6.2 Priloge V, ki potrjujejo, da je zadevni strokovnjak med usposabljanjem pridobil znanja, veščine in kompetence iz členov 24(3), 31(6), 31(7), 34(3), 38(3), 40(3) in 44(3), kot je to ustrezno.
  Z namenom upoštevanja splošno priznanega znanstvenega in tehničnega napredka se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 57c, da se posodobi navedena znanja in veščine iz členov 24(3), 31(6), 34(3), 38(3), 40(3), 44(3) in 46(4), kar bi odražalo razvoj prava Unije, ki neposredno vpliva na zadevne strokovnjake.
  Take posodobitve ne pomenijo spreminjanja obstoječih bistvenih zakonodajnih načel v državah članicah v zvezi s strukturo poklicev, kar zadeva usposabljanje in pogoje dostopa za fizične osebe. Take posodobitve upoštevajo odgovornost držav članic za organizacijo izobraževalnih sistemov, kakor je določeno v členu 165(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

„6.   Vsaka država članica zahteva za dostop do in opravljanje poklicnih dejavnosti zdravnikov, medicinskih sester za splošno zdravstveno nego, zobozdravnikov, veterinarjev, babic in farmacevtov dokazila o formalnih kvalifikacijah iz točk 5.1.1, 5.1.2, 5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2 in 5.6.2 Priloge V, ki potrjujejo, da je zadevni strokovnjak med usposabljanjem pridobil znanja, veščine in kompetence iz členov 24(3), 31(6), 31(7), 34(3), 38(3), 40(3) in 44(3), kot je to ustrezno.

Z namenom upoštevanja splošno priznanega znanstvenega in tehničnega napredka se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 57c, da se posodobi navedena znanja in veščine iz členov 24(3), 31(6), 34(3), 38(3), 40(3), 44(3) in 46(4), kar bi odražalo razvoj prava Unije, ki neposredno vpliva na zadevne strokovnjake.

Take posodobitve ne pomenijo spreminjanja obstoječih bistvenih zakonodajnih načel v državah članicah v zvezi s strukturo poklicev, kar zadeva usposabljanje in pogoje dostopa za fizične osebe. Take posodobitve upoštevajo odgovornost držav članic za organizacijo izobraževalnih sistemov, kakor je določeno v členu 165(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).“;

| (c) | odstavek 7 se črta; |
| --- | --- |

(c)

odstavek 7 se črta;

| (16) | vstavi se naslednji člen:
  „Člen 21a
  Postopek priglasitve
  1.   Vsaka država članica Komisiji priglasi zakone in druge predpise, ki jih sprejme glede izdajanja dokazil o formalnih kvalifikacijah za poklice, ki jih zajema to poglavje.
  V primeru dokazil o formalnih kvalifikacijah iz oddelka 8 se priglasitev v skladu s prvim pododstavkom pošlje tudi drugim državam članicam.
  2.   Priglasitev iz odstavka I vsebuje informacijo o trajanju in vsebini programov usposabljanja.
  3.   Priglasitev iz odstavka 1 se posreduje prek IMI.
  4.   Da bi upoštevali zakonodajne in upravne spremembe v državah članicah ter če so zakoni in drugi predpisi, priglašeni na podlagi odstavka 1 tega člena, v skladu s pogoji iz tega poglavja, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 57c za spremembo točk 5.1.1 do 5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2, 5.6.2 in 5.7.1 Priloge V v zvezi s posodobitvijo nazivov, ki so jih države članice sprejele za dokazila o formalnih kvalifikacijah in, kjer je primerno, organa, ki izda dokazilo o formalnih kvalifikacijah, priloženega potrdila in ustreznega poklicnega naziva.
  5.   Kadar zakoni in drugi predpisi, priglašeni na podlagi odstavka 1, niso v skladu s pogoji iz tega poglavja, Komisija sprejme izvedbeni akt, s katerim zavrne zahtevane spremembe točk 5.1.1 do 5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2, 5.6.2 ali 5.7.1 Priloge V.“; |
| --- | --- |

(16)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 21a

Postopek priglasitve

1.   Vsaka država članica Komisiji priglasi zakone in druge predpise, ki jih sprejme glede izdajanja dokazil o formalnih kvalifikacijah za poklice, ki jih zajema to poglavje.

V primeru dokazil o formalnih kvalifikacijah iz oddelka 8 se priglasitev v skladu s prvim pododstavkom pošlje tudi drugim državam članicam.

2.   Priglasitev iz odstavka I vsebuje informacijo o trajanju in vsebini programov usposabljanja.

3.   Priglasitev iz odstavka 1 se posreduje prek IMI.

4.   Da bi upoštevali zakonodajne in upravne spremembe v državah članicah ter če so zakoni in drugi predpisi, priglašeni na podlagi odstavka 1 tega člena, v skladu s pogoji iz tega poglavja, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 57c za spremembo točk 5.1.1 do 5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2, 5.6.2 in 5.7.1 Priloge V v zvezi s posodobitvijo nazivov, ki so jih države članice sprejele za dokazila o formalnih kvalifikacijah in, kjer je primerno, organa, ki izda dokazilo o formalnih kvalifikacijah, priloženega potrdila in ustreznega poklicnega naziva.

5.   Kadar zakoni in drugi predpisi, priglašeni na podlagi odstavka 1, niso v skladu s pogoji iz tega poglavja, Komisija sprejme izvedbeni akt, s katerim zavrne zahtevane spremembe točk 5.1.1 do 5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2, 5.6.2 ali 5.7.1 Priloge V.“;

| (17) | člen 22 se spremeni:






  (a) | v prvem odstavku se točka (b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | države članice v skladu s postopki, ki veljajo v posameznih državah članicah, s spodbujanjem stalnega izobraževanja in usposabljanja zagotovijo, da lahko strokovnjaki, katerih poklicne kvalifikacije so zajete v Poglavju III tega naslova, posodabljajo svoje znanje, veščine in kompetence, da bi bilo njihovo delo še naprej varno in učinkovito delo ter da bi sledili strokovnemu razvoju.“; |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

člen 22 se spremeni:

(a)

v prvem odstavku se točka (b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

države članice v skladu s postopki, ki veljajo v posameznih državah članicah, s spodbujanjem stalnega izobraževanja in usposabljanja zagotovijo, da lahko strokovnjaki, katerih poklicne kvalifikacije so zajete v Poglavju III tega naslova, posodabljajo svoje znanje, veščine in kompetence, da bi bilo njihovo delo še naprej varno in učinkovito delo ter da bi sledili strokovnemu razvoju.“;

| (b) | doda se naslednji odstavek:
  „Države članice Komisijo obvestijo o ukrepih, sprejetih na podlagi točke (b) prvega odstavka do 18. januarja 2016.“; |
| --- | --- |

(b)

doda se naslednji odstavek:

„Države članice Komisijo obvestijo o ukrepih, sprejetih na podlagi točke (b) prvega odstavka do 18. januarja 2016.“;

| (18) | v členu 24 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:
  „2.   Osnovno medicinsko usposabljanje obsega skupno najmanj petletni študij, ki je lahko izražen tudi z enakovrednimi kreditnimi točkami ECTS, sestavlja pa ga vsaj 5 500 ur teoretičnega in praktičnega usposabljanja na univerzi ali pod nadzorom univerze.
  Za strokovnjake, ki so študij začeli pred 1. januarjem 1972, lahko usposabljanje iz prvega pododstavka vključuje šestmesečno prakso s polnim delovnim časom na univerzitetni ravni pod nadzorom pristojnih organov.“; |
| --- | --- |

(18)

v členu 24 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Osnovno medicinsko usposabljanje obsega skupno najmanj petletni študij, ki je lahko izražen tudi z enakovrednimi kreditnimi točkami ECTS, sestavlja pa ga vsaj 5 500 ur teoretičnega in praktičnega usposabljanja na univerzi ali pod nadzorom univerze.

Za strokovnjake, ki so študij začeli pred 1. januarjem 1972, lahko usposabljanje iz prvega pododstavka vključuje šestmesečno prakso s polnim delovnim časom na univerzitetni ravni pod nadzorom pristojnih organov.“;

| (19) | člen 25 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Za sprejem v specialistično medicinsko usposabljanje se zahteva dokončan in potrjen program osnovnega medicinskega usposabljanja iz člena 24(2), med katerim je udeleženec usposabljanja pridobil ustrezno splošno medicinsko znanje.“; |
| --- | --- | --- |

(19)

člen 25 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Za sprejem v specialistično medicinsko usposabljanje se zahteva dokončan in potrjen program osnovnega medicinskega usposabljanja iz člena 24(2), med katerim je udeleženec usposabljanja pridobil ustrezno splošno medicinsko znanje.“;

| (b) | vstavi se naslednji odstavek:
  „3a.   Države članice lahko v svojih nacionalnih zakonodajah določijo delna izvzetja od delov programov specialističnega medicinskega usposabljanja, navedenih pod točko 5.1.3. Priloge V, kar se uporablja od primera do primera, če je bil ta del usposabljanja že opravljen med drugim zaključenim programom specialističnega usposabljanja, navedenim v točki 5.1.3 Priloge V, in če je prejšnjo kvalifikacijo specialista strokovnjak že pridobil v navedeni državi članici. Države članice zagotovijo, da dovoljeno odstopanje ne presega polovice minimalnega trajanja zadevnega specialističnega medicinskega usposabljanja.
  Vsaka država članica Komisijo in druge države članice uradno obvesti o zadevni nacionalni zakonodaji o vseh takih delnih izvzetjih.“; |
| --- | --- |

(b)

vstavi se naslednji odstavek:

„3a.   Države članice lahko v svojih nacionalnih zakonodajah določijo delna izvzetja od delov programov specialističnega medicinskega usposabljanja, navedenih pod točko 5.1.3. Priloge V, kar se uporablja od primera do primera, če je bil ta del usposabljanja že opravljen med drugim zaključenim programom specialističnega usposabljanja, navedenim v točki 5.1.3 Priloge V, in če je prejšnjo kvalifikacijo specialista strokovnjak že pridobil v navedeni državi članici. Države članice zagotovijo, da dovoljeno odstopanje ne presega polovice minimalnega trajanja zadevnega specialističnega medicinskega usposabljanja.

Vsaka država članica Komisijo in druge države članice uradno obvesti o zadevni nacionalni zakonodaji o vseh takih delnih izvzetjih.“;

| (c) | odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:
  „5.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 57c v zvezi s prilagoditvijo minimalnih obdobij usposabljanja iz točke 5.1.3 Priloge V znanstvenemu in tehničnemu napredku.“; |
| --- | --- |

(c)

odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 57c v zvezi s prilagoditvijo minimalnih obdobij usposabljanja iz točke 5.1.3 Priloge V znanstvenemu in tehničnemu napredku.“;

| (20) | v členu 26 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:
  „Da bi ustrezno upoštevali spremembe v nacionalni zakonodaji in z namenom posodobitve te direktive, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 57c v zvezi z vključitvijo novih zdravniških specializacij, ki so enake v vsaj dveh petinah držav članic, v točko 5.1.3 Priloge V.“; |
| --- | --- |

(20)

v členu 26 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:

„Da bi ustrezno upoštevali spremembe v nacionalni zakonodaji in z namenom posodobitve te direktive, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 57c v zvezi z vključitvijo novih zdravniških specializacij, ki so enake v vsaj dveh petinah držav članic, v točko 5.1.3 Priloge V.“;

| (21) | v člen 27 se vstavi naslednji odstavek:
  „2a.   Države članice priznajo kvalifikacije zdravnikov specialistov, pridobljene v Italiji in navedene pod točkama 5.1.2 in 5.1.3 Priloge V, zdravnikom, ki so specialistično usposabljanje začeli po 31. decembru 1983 in pred 1. januarjem 1991, kljub temu, da zadevno usposabljanje ne izpolnjuje vseh zahtev usposabljanja iz člena 25, če je kvalifikaciji priloženo potrdilo, ki ga je izdal italijanski pristojni organ in potrjuje, da je zadevni zdravnik dejansko in zakonito opravljal dejavnosti zdravnika specialista na ustreznem specialističnem področju v Italiji vsaj sedem zaporednih let v obdobju desetih letih pred izdajo potrdila.“. |
| --- | --- |

(21)

v člen 27 se vstavi naslednji odstavek:

„2a.   Države članice priznajo kvalifikacije zdravnikov specialistov, pridobljene v Italiji in navedene pod točkama 5.1.2 in 5.1.3 Priloge V, zdravnikom, ki so specialistično usposabljanje začeli po 31. decembru 1983 in pred 1. januarjem 1991, kljub temu, da zadevno usposabljanje ne izpolnjuje vseh zahtev usposabljanja iz člena 25, če je kvalifikaciji priloženo potrdilo, ki ga je izdal italijanski pristojni organ in potrjuje, da je zadevni zdravnik dejansko in zakonito opravljal dejavnosti zdravnika specialista na ustreznem specialističnem področju v Italiji vsaj sedem zaporednih let v obdobju desetih letih pred izdajo potrdila.“.

| (22) | v členu 28 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
  „1.   Za sprejem v posebno usposabljanje iz splošne medicine se zahteva zaključen in potrjen program osnovnega medicinskega usposabljanja iz člena 24(2), med katerim je udeleženec usposabljanja pridobil ustrezno splošno medicinsko znanje.“; |
| --- | --- |

(22)

v členu 28 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Za sprejem v posebno usposabljanje iz splošne medicine se zahteva zaključen in potrjen program osnovnega medicinskega usposabljanja iz člena 24(2), med katerim je udeleženec usposabljanja pridobil ustrezno splošno medicinsko znanje.“;

| (23) | člen 31 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Za sprejem v usposabljanje medicinskih sester za splošno zdravstveno nego se zahteva:






  (a) | zaključeno dvanajstletno splošno izobraževanje, potrjeno z diplomo, potrdilom ali drugim dokazilom, ki ga izdajo pristojni organi ali telesa v državi članici, ali s potrdilom o opravljenem izpitu enakovredne ravni, ki omogoča sprejem na univerzo ali visokošolske ustanove s priznano enakovredno ravnjo; ali |
| --- | --- | --- | --- |

(23)

člen 31 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Za sprejem v usposabljanje medicinskih sester za splošno zdravstveno nego se zahteva:

(a)

zaključeno dvanajstletno splošno izobraževanje, potrjeno z diplomo, potrdilom ali drugim dokazilom, ki ga izdajo pristojni organi ali telesa v državi članici, ali s potrdilom o opravljenem izpitu enakovredne ravni, ki omogoča sprejem na univerzo ali visokošolske ustanove s priznano enakovredno ravnjo; ali

| (b) | zaključeno vsaj desetletno splošno izobraževanje, potrjeno z diplomo, potrdilom ali drugim dokazilom, ki ga izdajo pristojni organi ali telesa v državi članici, ali s potrdilom o opravljenem izpitu enakovredne ravni, ki omogoča sprejem v poklicno šolo ali v program poklicnega usposabljanja za medicinske sestre.“; |
| --- | --- |

(b)

zaključeno vsaj desetletno splošno izobraževanje, potrjeno z diplomo, potrdilom ali drugim dokazilom, ki ga izdajo pristojni organi ali telesa v državi članici, ali s potrdilom o opravljenem izpitu enakovredne ravni, ki omogoča sprejem v poklicno šolo ali v program poklicnega usposabljanja za medicinske sestre.“;

| (b) | v odstavku 2 se drugi in tretji pododstavek nadomestita z naslednjim:
  „Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 57c v zvezi s spremembami seznama iz točke 5.2.1 Priloge V z namenom prilagoditve znanstvenemu in tehničnemu napredku.
  Spremembe iz drugega pododstavka ne pomenijo sprememb obstoječih bistvenih zakonodajnih načel v državah članicah o strukturi poklicev, kar zadeva usposabljanje in pogoje dostopa za fizične osebe. Take spremembe upoštevajo odgovornost držav članic za organizacijo izobraževalnih sistemov, kakor je določeno v členu 165(1) PDEU.“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 2 se drugi in tretji pododstavek nadomestita z naslednjim:

„Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 57c v zvezi s spremembami seznama iz točke 5.2.1 Priloge V z namenom prilagoditve znanstvenemu in tehničnemu napredku.

Spremembe iz drugega pododstavka ne pomenijo sprememb obstoječih bistvenih zakonodajnih načel v državah članicah o strukturi poklicev, kar zadeva usposabljanje in pogoje dostopa za fizične osebe. Take spremembe upoštevajo odgovornost držav članic za organizacijo izobraževalnih sistemov, kakor je določeno v členu 165(1) PDEU.“;

| (c) | prvi pododstavek odstavka 3 se nadomesti z naslednjim:
  „Usposabljanje medicinskih sester za splošno zdravstveno nego zajema skupno vsaj tri leta študija, ki je lahko dodatno izražen z enakovrednimi kreditnimi točkami ECTS in ga sestavlja vsaj 4 600 ur teoretičnega in kliničnega usposabljanja, pri čemer trajanje teoretičnega usposabljanja predstavlja vsaj tretjino, trajanje kliničnega usposabljanja pa vsaj polovico minimalnega trajanja usposabljanja. Države članice lahko delno oprostijo teh obveznosti strokovnjake, ki so se delno usposabljali v programih usposabljanja, ki so vsaj enakovredne ravni.“; |
| --- | --- |

(c)

prvi pododstavek odstavka 3 se nadomesti z naslednjim:

„Usposabljanje medicinskih sester za splošno zdravstveno nego zajema skupno vsaj tri leta študija, ki je lahko dodatno izražen z enakovrednimi kreditnimi točkami ECTS in ga sestavlja vsaj 4 600 ur teoretičnega in kliničnega usposabljanja, pri čemer trajanje teoretičnega usposabljanja predstavlja vsaj tretjino, trajanje kliničnega usposabljanja pa vsaj polovico minimalnega trajanja usposabljanja. Države članice lahko delno oprostijo teh obveznosti strokovnjake, ki so se delno usposabljali v programih usposabljanja, ki so vsaj enakovredne ravni.“;

| (d) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:
  „4.   Teoretično usposabljanje je tisti del usposabljanja medicinskih sester, med katerim medicinske sestre, udeleženke usposabljanja, pridobijo poklicno znanje, veščine in kompetence, ki se zahtevajo v odstavkih 6 in 7. Usposabljanje izvajajo učitelji zdravstvene nege in druge pristojne osebe na univerzah, v visokošolskih ustanovah s priznano enakovredno ravnjo ali na poklicnih šolah ali poklicnih usposabljanjih za medicinske sestre.“ |
| --- | --- |

(d)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Teoretično usposabljanje je tisti del usposabljanja medicinskih sester, med katerim medicinske sestre, udeleženke usposabljanja, pridobijo poklicno znanje, veščine in kompetence, ki se zahtevajo v odstavkih 6 in 7. Usposabljanje izvajajo učitelji zdravstvene nege in druge pristojne osebe na univerzah, v visokošolskih ustanovah s priznano enakovredno ravnjo ali na poklicnih šolah ali poklicnih usposabljanjih za medicinske sestre.“

| (e) | v odstavku 5 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „5.   Klinično usposabljanje je tisti del usposabljanja medicinskih sester, pri katerem se medicinske sestre, udeleženke usposabljanja, v skupini in v neposrednem stiku z zdravim ali bolnim posameznikom in/ali skupnostjo učijo organizirati, pripravljati in dajati zdravila in oceniti, kakšna celovita zdravstvena nega je potrebna, na podlagi pridobljenega znanja, veščin in kompetenc. Medicinska sestra, udeleženka usposabljanja, se nauči ne le delati v skupini, temveč tudi voditi skupino in organizirati celovito zdravstveno nego, vključno z zdravstvenim izobraževanjem posameznikov in manjših skupin v zdravstveni ustanovi ali skupnosti.“; |
| --- | --- |

(e)

v odstavku 5 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„5.   Klinično usposabljanje je tisti del usposabljanja medicinskih sester, pri katerem se medicinske sestre, udeleženke usposabljanja, v skupini in v neposrednem stiku z zdravim ali bolnim posameznikom in/ali skupnostjo učijo organizirati, pripravljati in dajati zdravila in oceniti, kakšna celovita zdravstvena nega je potrebna, na podlagi pridobljenega znanja, veščin in kompetenc. Medicinska sestra, udeleženka usposabljanja, se nauči ne le delati v skupini, temveč tudi voditi skupino in organizirati celovito zdravstveno nego, vključno z zdravstvenim izobraževanjem posameznikov in manjših skupin v zdravstveni ustanovi ali skupnosti.“;

| (f) | odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:
  „6.   Usposabljanje medicinskih sester za splošno zdravstveno nego zagotavlja, da zadevni strokovnjak pridobi naslednja znanja in veščine:






  (a) | celovito poznavanje ved, na katerih temelji splošna zdravstvena nega, vključno z zadostnim razumevanjem strukture, fizioloških funkcij in vedenja zdravih in bolnih oseb, pa tudi odnosa med zdravstvenim stanjem človeka ter njegovim fizičnim in socialnim okoljem; |
| --- | --- | --- |

(f)

odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

„6.   Usposabljanje medicinskih sester za splošno zdravstveno nego zagotavlja, da zadevni strokovnjak pridobi naslednja znanja in veščine:

(a)

celovito poznavanje ved, na katerih temelji splošna zdravstvena nega, vključno z zadostnim razumevanjem strukture, fizioloških funkcij in vedenja zdravih in bolnih oseb, pa tudi odnosa med zdravstvenim stanjem človeka ter njegovim fizičnim in socialnim okoljem;

| (b) | poznavanje narave in etike poklica ter splošnih načel zdravja in zdravstvene nege; |
| --- | --- |

(b)

poznavanje narave in etike poklica ter splošnih načel zdravja in zdravstvene nege;

| (c) | ustrezne klinične izkušnje; pridobivanje teh izkušenj, ki bi se moralo izbrati glede na njihovo vrednost za usposabljanje, bi moralo spremljati usposobljeno osebje medicinskih sester ter potekati na krajih, kjer sta število usposobljenega osebja in oprema primerna za zdravstveno nego bolnikov; |
| --- | --- |

(c)

ustrezne klinične izkušnje; pridobivanje teh izkušenj, ki bi se moralo izbrati glede na njihovo vrednost za usposabljanje, bi moralo spremljati usposobljeno osebje medicinskih sester ter potekati na krajih, kjer sta število usposobljenega osebja in oprema primerna za zdravstveno nego bolnikov;

| (d) | sposobnost za sodelovanje pri praktičnem usposabljanju zdravstvenega osebja in izkušnje pri delu s tem osebjem; |
| --- | --- |

(d)

sposobnost za sodelovanje pri praktičnem usposabljanju zdravstvenega osebja in izkušnje pri delu s tem osebjem;

| (e) | izkušnje pri delu z delavci drugih poklicev v zdravstvenem sektorju.“; |
| --- | --- |

(e)

izkušnje pri delu z delavci drugih poklicev v zdravstvenem sektorju.“;

| (g) | doda se naslednji odstavek:
  „7.   Formalne kvalifikacije medicinskih sester za splošno zdravstveno nego služijo kot dokazilo, da lahko zadevni strokovnjak uporablja vsaj naslednje sposobnosti, ne glede na to, ali se je usposabljal na univerzi, visokošolski ustanovi s priznano enakovredno ravnjo ali na poklicnih šolah ali po poklicnih programih usposabljanja za medicinske sestre:






  (a) | sposobnost samostojno ugotoviti, kakšna zdravstvena nega je potrebna, z uporabo obstoječega teoretičnega in kliničnega znanja ter načrtovati, organizirati in izvajati zdravstveno nego pri zdravljenju bolnikov na osnovi znanja in veščin, pridobljenih v skladu s točkami (a), (b) in (c) odstavka 6, da bi se izboljšala poklicna praksa; |
| --- | --- | --- |

(g)

doda se naslednji odstavek:

„7.   Formalne kvalifikacije medicinskih sester za splošno zdravstveno nego služijo kot dokazilo, da lahko zadevni strokovnjak uporablja vsaj naslednje sposobnosti, ne glede na to, ali se je usposabljal na univerzi, visokošolski ustanovi s priznano enakovredno ravnjo ali na poklicnih šolah ali po poklicnih programih usposabljanja za medicinske sestre:

(a)

sposobnost samostojno ugotoviti, kakšna zdravstvena nega je potrebna, z uporabo obstoječega teoretičnega in kliničnega znanja ter načrtovati, organizirati in izvajati zdravstveno nego pri zdravljenju bolnikov na osnovi znanja in veščin, pridobljenih v skladu s točkami (a), (b) in (c) odstavka 6, da bi se izboljšala poklicna praksa;

| (b) | sposobnost učinkovitega sodelovanja z drugimi akterji v zdravstvenem sektorju, vključno s sodelovanjem pri praktičnem usposabljanju zdravstvenega osebja na osnovi znanja in veščin, pridobljenih v skladu s točkama (d) in (e) odstavka 6; |
| --- | --- |

(b)

sposobnost učinkovitega sodelovanja z drugimi akterji v zdravstvenem sektorju, vključno s sodelovanjem pri praktičnem usposabljanju zdravstvenega osebja na osnovi znanja in veščin, pridobljenih v skladu s točkama (d) in (e) odstavka 6;

| (c) | sposobnost usposabljanja posameznikov, družin in skupin za zdrav način življenja in samopomoč na osnovi znanja in veščin, pridobljenih v skladu s točkama (a) in (b) odstavka 6; |
| --- | --- |

(c)

sposobnost usposabljanja posameznikov, družin in skupin za zdrav način življenja in samopomoč na osnovi znanja in veščin, pridobljenih v skladu s točkama (a) in (b) odstavka 6;

| (d) | sposobnost samostojno začeti takojšnje ukrepe za ohranjanje življenja ter izvajati ukrepe v kriznih razmerah in v primeru nesreč; |
| --- | --- |

(d)

sposobnost samostojno začeti takojšnje ukrepe za ohranjanje življenja ter izvajati ukrepe v kriznih razmerah in v primeru nesreč;

| (e) | sposobnost samostojno svetovati, voditi in podpirati osebe, ki potrebujejo nego, in njihove bližnje; |
| --- | --- |

(e)

sposobnost samostojno svetovati, voditi in podpirati osebe, ki potrebujejo nego, in njihove bližnje;

| (f) | sposobnost samostojno zagotavljati kakovost zdravstvene nege in jo ocenjevati; |
| --- | --- |

(f)

sposobnost samostojno zagotavljati kakovost zdravstvene nege in jo ocenjevati;

| (g) | sposobnost celovite profesionalne komunikacije in sodelovanja z delavci drugih poklicev v zdravstvenem sektorju; |
| --- | --- |

(g)

sposobnost celovite profesionalne komunikacije in sodelovanja z delavci drugih poklicev v zdravstvenem sektorju;

| (h) | sposobnost oceniti kakovost zdravstvene nege s ciljem izboljšanja svoje poklicne prakse kot medicinske sestre za splošno zdravstveno nego.“ |
| --- | --- |

(h)

sposobnost oceniti kakovost zdravstvene nege s ciljem izboljšanja svoje poklicne prakse kot medicinske sestre za splošno zdravstveno nego.“

| (24) | člen 33 se spremeni:






  (a) | odstavek 2 se črta; |
| --- | --- | --- |

(24)

člen 33 se spremeni:

(a)

odstavek 2 se črta;

| (b) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Države članice priznavajo dokazila o formalnih kvalifikacijah iz zdravstvene nege, ki so:






  (a) | izdana medicinskim sestram na Poljskem, ki so dokončale usposabljanje pred 1. majem 2004, ki ne izpolnjuje minimalnih zahtev usposobljenosti iz člena 31; in |
| --- | --- | --- |

(b)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Države članice priznavajo dokazila o formalnih kvalifikacijah iz zdravstvene nege, ki so:

(a)

izdana medicinskim sestram na Poljskem, ki so dokončale usposabljanje pred 1. majem 2004, ki ne izpolnjuje minimalnih zahtev usposobljenosti iz člena 31; in

| (b) | potrjena z diplomo ‚diplomirani‘, pridobljeno na podlagi posebnega dopolnilnega programa iz:






  (i) | člena 11 Zakona z dne 20. aprila 2004 o spremembi Zakona o poklicih medicinske sestre in babice in o nekaterih drugih pravnih aktih (Uradni list Republike Poljske iz leta 2004, št. 92, pos. 885 in iz leta 2007, št. 176, pos. 1237), ter Uredbe ministra za zdravje z dne 11. maja 2004 o podrobnih pogojih izvajanja študija za medicinske sestre in babice, ki imajo spričevalo o končani srednji šoli (končni izpit — matura) ter so diplomanti medicinskega liceja in poklicnih zdravstvenih šol za poklic medicinske sestre in babice (Uradni list Republike Poljske iz leta 2004, št. 110, pos. 1170 in iz leta 2010 št. 65, pos. 420); ali |
| --- | --- | --- |

(b)

potrjena z diplomo ‚diplomirani‘, pridobljeno na podlagi posebnega dopolnilnega programa iz:

(i)

člena 11 Zakona z dne 20. aprila 2004 o spremembi Zakona o poklicih medicinske sestre in babice in o nekaterih drugih pravnih aktih (Uradni list Republike Poljske iz leta 2004, št. 92, pos. 885 in iz leta 2007, št. 176, pos. 1237), ter Uredbe ministra za zdravje z dne 11. maja 2004 o podrobnih pogojih izvajanja študija za medicinske sestre in babice, ki imajo spričevalo o končani srednji šoli (končni izpit — matura) ter so diplomanti medicinskega liceja in poklicnih zdravstvenih šol za poklic medicinske sestre in babice (Uradni list Republike Poljske iz leta 2004, št. 110, pos. 1170 in iz leta 2010 št. 65, pos. 420); ali

| (ii) | točka 2 člena 52.3 Zakona z dne 15. julija 2011 o poklicih medicinske sestre in babice (Uradni list Republike Poljske iz leta 2011, št. 174, pos. 1039) in Uredbe ministra za zdravje z dne 14. junija 2012 o podrobnih pogojih izvajanja visokošolskih programov za medicinske sestre in babice, ki imajo spričevalo o končani srednji šoli (končni izpit matura) ter so diplomantke srednje zdravstvene šole ali posrednješolskega programa za poklic medicinske sestre in babice (Uradni list Republike Poljske iz leta 2012, pos. 770), |
| --- | --- |

(ii)

točka 2 člena 52.3 Zakona z dne 15. julija 2011 o poklicih medicinske sestre in babice (Uradni list Republike Poljske iz leta 2011, št. 174, pos. 1039) in Uredbe ministra za zdravje z dne 14. junija 2012 o podrobnih pogojih izvajanja visokošolskih programov za medicinske sestre in babice, ki imajo spričevalo o končani srednji šoli (končni izpit matura) ter so diplomantke srednje zdravstvene šole ali posrednješolskega programa za poklic medicinske sestre in babice (Uradni list Republike Poljske iz leta 2012, pos. 770),

z namenom, da se preveri, ali je raven znanja in kompetenc medicinske sestre primerljiva z znanjem in kompetencami medicinskih sester s kvalifikacijami, ki so za Poljsko opredeljene v točki 5.2.2 Priloge V.“;

| (25) | člen 33a se nadomesti z naslednjim:
  „Glede romunskih kvalifikacij za medicinske sestre za splošno zdravstveno nego se uporabljajo le naslednje določbe o pridobljenih pravicah:
  Države članice priznajo državljanom držav članic, ki so se usposobili kot medicinske sestre za splošno zdravstveno nego v Romuniji in ne izpolnjujejo minimalnih zahtev usposobljenosti iz člena 31, kot zadosten dokaz naslednja dokazila o formalnih kvalifikacijah za medicinske sestre za splošno zdravstveno nego, če so jim priložena potrdila o tem, da so ti državljani države članice dejansko in zakonito opravljali dejavnosti medicinske sestre za splošno zdravstveno nego v Romuniji, vključno s polnim izpolnjevanjem obveznosti načrtovanja, organizacije in izvajanja zdravstvene nege bolnikov, vsaj tri zaporedna leta v petih letih pred datumom izdaje potrdila:






  (a) | Certificat de competențe profesionale de asistent medical generalist za posrednješolsko izobrazbo, pridobljeno na šoli școală postliceală, ki potrjuje usposabljanje, ki se je začelo pred 1. januarjem 2007; |
| --- | --- | --- |

(25)

člen 33a se nadomesti z naslednjim:

„Glede romunskih kvalifikacij za medicinske sestre za splošno zdravstveno nego se uporabljajo le naslednje določbe o pridobljenih pravicah:

Države članice priznajo državljanom držav članic, ki so se usposobili kot medicinske sestre za splošno zdravstveno nego v Romuniji in ne izpolnjujejo minimalnih zahtev usposobljenosti iz člena 31, kot zadosten dokaz naslednja dokazila o formalnih kvalifikacijah za medicinske sestre za splošno zdravstveno nego, če so jim priložena potrdila o tem, da so ti državljani države članice dejansko in zakonito opravljali dejavnosti medicinske sestre za splošno zdravstveno nego v Romuniji, vključno s polnim izpolnjevanjem obveznosti načrtovanja, organizacije in izvajanja zdravstvene nege bolnikov, vsaj tri zaporedna leta v petih letih pred datumom izdaje potrdila:

(a)

Certificat de competențe profesionale de asistent medical generalist za posrednješolsko izobrazbo, pridobljeno na šoli școală postliceală, ki potrjuje usposabljanje, ki se je začelo pred 1. januarjem 2007;

| (b) | Diplomă de absolvire de asistent medical generalist za krajši visokošolski študij, ki potrjuje usposabljanje, ki se je začelo pred 1. oktobrom 2003; |
| --- | --- |

(b)

Diplomă de absolvire de asistent medical generalist za krajši visokošolski študij, ki potrjuje usposabljanje, ki se je začelo pred 1. oktobrom 2003;

| (c) | Diplomă de licență de asistent medical generalist za daljši visokošolski študij, ki potrjuje usposabljanje, ki se je začelo pred 1. oktobrom 2003.“; |
| --- | --- |

(c)

Diplomă de licență de asistent medical generalist za daljši visokošolski študij, ki potrjuje usposabljanje, ki se je začelo pred 1. oktobrom 2003.“;

| (26) | v členu 34 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:
  „2.   Osnovno zobozdravstveno usposabljanje obsega skupno najmanj pet let, kar se lahko dodatno izrazi z enakovrednimi kreditnimi točkami ECTS in je sestavljeno iz vsaj 5 000 ur rednega teoretičnega in praktičnega usposabljanja, ki zajema vsaj program, opisan v točki 5.3.1 Priloge V, ter se izvaja na univerzi, visokošolski ustanovi, ki izvaja usposabljanje s priznano enakovredno ravnjo, ali pod nadzorom univerze.
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 57c v zvezi s spremembami seznama iz točke 5.3.1 Priloge V z namenom prilagajanja znanstvenemu in tehničnemu napredku.
  Spremembe iz drugega pododstavka ne pomenijo spreminjanja obstoječih bistvenih zakonodajnih načel držav članic v zvezi s strukturo poklicev, kar zadeva usposabljanje in pogoje dostopa za fizične osebe. Take spremembe upoštevajo odgovornost držav članic za organizacijo izobraževalnih sistemov, kakor je določeno v členu 165(1) PDEU.“; |
| --- | --- |

(26)

v členu 34 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Osnovno zobozdravstveno usposabljanje obsega skupno najmanj pet let, kar se lahko dodatno izrazi z enakovrednimi kreditnimi točkami ECTS in je sestavljeno iz vsaj 5 000 ur rednega teoretičnega in praktičnega usposabljanja, ki zajema vsaj program, opisan v točki 5.3.1 Priloge V, ter se izvaja na univerzi, visokošolski ustanovi, ki izvaja usposabljanje s priznano enakovredno ravnjo, ali pod nadzorom univerze.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 57c v zvezi s spremembami seznama iz točke 5.3.1 Priloge V z namenom prilagajanja znanstvenemu in tehničnemu napredku.

Spremembe iz drugega pododstavka ne pomenijo spreminjanja obstoječih bistvenih zakonodajnih načel držav članic v zvezi s strukturo poklicev, kar zadeva usposabljanje in pogoje dostopa za fizične osebe. Take spremembe upoštevajo odgovornost držav članic za organizacijo izobraževalnih sistemov, kakor je določeno v členu 165(1) PDEU.“;

| (27) | člen 35 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Za sprejem v specialistično zobozdravstveno usposabljanje se zahteva zaključeno in potrjeno osnovno zobozdravstveno usposabljanje iz člena 34 ali dokazila iz členov 23 in 37.“; |
| --- | --- | --- |

(27)

člen 35 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Za sprejem v specialistično zobozdravstveno usposabljanje se zahteva zaključeno in potrjeno osnovno zobozdravstveno usposabljanje iz člena 34 ali dokazila iz členov 23 in 37.“;

| (b) | odstavek 2 se spremeni:






  (i) | drugi pododstavek se nadomesti z naslednjim:
  „Specialistični zobozdravstveni programi s polno časovno obveznostjo trajajo najmanj tri leta in se izvajajo pod nadzorom pristojnih oblasti ali organov. Tako usposabljanje vključuje osebno sodelovanje zobozdravnika specializanta v dejavnostih in odgovornostih take ustanove“. |
| --- | --- | --- |

(b)

odstavek 2 se spremeni:

(i)

drugi pododstavek se nadomesti z naslednjim:

„Specialistični zobozdravstveni programi s polno časovno obveznostjo trajajo najmanj tri leta in se izvajajo pod nadzorom pristojnih oblasti ali organov. Tako usposabljanje vključuje osebno sodelovanje zobozdravnika specializanta v dejavnostih in odgovornostih take ustanove“.

| (ii) | tretji pododstavek se črta. |
| --- | --- |

(ii)

tretji pododstavek se črta.

| (c) | dodata se naslednja odstavka:
  „4.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 57c v zvezi s prilagoditvijo minimalnih obdobij usposabljanja iz odstavka 2 znanstvenemu in tehničnemu napredku.
  5.   Za ustrezno upoštevanje sprememb v nacionalni zakonodaji in z namenom posodobitve te direktive se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 57c v zvezi z vključitvijo novih zobozdravstvenih specializacij, ki so enake v vsaj dveh petinah držav članic, v točko 5.3.3.“; |
| --- | --- |

(c)

dodata se naslednja odstavka:

„4.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 57c v zvezi s prilagoditvijo minimalnih obdobij usposabljanja iz odstavka 2 znanstvenemu in tehničnemu napredku.

5.   Za ustrezno upoštevanje sprememb v nacionalni zakonodaji in z namenom posodobitve te direktive se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 57c v zvezi z vključitvijo novih zobozdravstvenih specializacij, ki so enake v vsaj dveh petinah držav članic, v točko 5.3.3.“;

| (28) | v členu 37 se dodajo naslednji odstavki:
  „3.   V zvezi s formalnimi kvalifikacijami za zobozdravnika države članice priznajo ta dokazila v skladu s členom 21 v primerih, ko je prosilec začel usposabljanje 18. januarja 2016 ali pred tem dnevom.
  4.   Vsaka država članica priznava dokazila o formalnih kvalifikacijah za zdravnika, izdana v Španiji strokovnjakom, ki so začeli univerzitetno medicinsko usposabljanje med 1. januarjem 1986 in 31. decembrom 1997, če jim je priloženo potrdilo, ki so ga izdali španski pristojni organi.
  Potrdilo potrjuje, da so izpolnjeni naslednji pogoji:






  (a) | zadevni strokovnjak je uspešno zaključil vsaj tri leta študija, za katerega španski pristojni organi potrdijo, da je enakovreden usposabljanju iz člena 34; |
| --- | --- | --- |

(28)

v členu 37 se dodajo naslednji odstavki:

„3.   V zvezi s formalnimi kvalifikacijami za zobozdravnika države članice priznajo ta dokazila v skladu s členom 21 v primerih, ko je prosilec začel usposabljanje 18. januarja 2016 ali pred tem dnevom.

4.   Vsaka država članica priznava dokazila o formalnih kvalifikacijah za zdravnika, izdana v Španiji strokovnjakom, ki so začeli univerzitetno medicinsko usposabljanje med 1. januarjem 1986 in 31. decembrom 1997, če jim je priloženo potrdilo, ki so ga izdali španski pristojni organi.

Potrdilo potrjuje, da so izpolnjeni naslednji pogoji:

(a)

zadevni strokovnjak je uspešno zaključil vsaj tri leta študija, za katerega španski pristojni organi potrdijo, da je enakovreden usposabljanju iz člena 34;

| (b) | zadevni strokovnjak je dejansko, zakonito in kot glavno dejavnost opravljal v Španiji dejavnosti iz člena 36 najmanj tri zaporedna leta v petih letih pred izdajo tega potrdila; |
| --- | --- |

(b)

zadevni strokovnjak je dejansko, zakonito in kot glavno dejavnost opravljal v Španiji dejavnosti iz člena 36 najmanj tri zaporedna leta v petih letih pred izdajo tega potrdila;

| (c) | zadevnemu strokovnjaku je dovoljeno opravljati ali dejansko, zakonito in kot glavno dejavnost opravlja dejavnosti iz člena 36 pod enakimi pogoji kot imetniki dokazil o formalnih kvalifikacijah, navedenih za Španijo v točki 5.3.2 Priloge V.“; |
| --- | --- |

(c)

zadevnemu strokovnjaku je dovoljeno opravljati ali dejansko, zakonito in kot glavno dejavnost opravlja dejavnosti iz člena 36 pod enakimi pogoji kot imetniki dokazil o formalnih kvalifikacijah, navedenih za Španijo v točki 5.3.2 Priloge V.“;

| (29) | člen 38 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Usposabljanje veterinarjev obsega skupno najmanj pet let rednega teoretičnega in praktičnega študija, ki se lahko dodatno izrazi z enakovrednimi kreditnimi točkami ECTS in zajema vsaj program, opisan v točki 5.4.1 Priloge V, ter se izvaja na univerzi ali visokošolski ustanovi, ki izvaja usposabljanje s priznano enakovredno ravnjo, ali pod nadzorom univerze.
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 57c v zvezi s spremembami seznama iz točke 5.4.1 Priloge V z namenom prilagajanja znanstvenemu in tehničnemu napredku.
  Spremembe iz drugega pododstavka ne pomenijo spreminjanja obstoječih bistvenih zakonodajnih načel v državah članicah v zvezi s strukturo poklicev, kar zadeva usposabljanje in pogoje dostopa za fizične osebe. Take spremembe upoštevajo odgovornost držav članic za organizacijo izobraževalnih sistemov, kakor je določeno v členu 165(1) PDEU.“; |
| --- | --- | --- |

(29)

člen 38 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Usposabljanje veterinarjev obsega skupno najmanj pet let rednega teoretičnega in praktičnega študija, ki se lahko dodatno izrazi z enakovrednimi kreditnimi točkami ECTS in zajema vsaj program, opisan v točki 5.4.1 Priloge V, ter se izvaja na univerzi ali visokošolski ustanovi, ki izvaja usposabljanje s priznano enakovredno ravnjo, ali pod nadzorom univerze.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 57c v zvezi s spremembami seznama iz točke 5.4.1 Priloge V z namenom prilagajanja znanstvenemu in tehničnemu napredku.

Spremembe iz drugega pododstavka ne pomenijo spreminjanja obstoječih bistvenih zakonodajnih načel v državah članicah v zvezi s strukturo poklicev, kar zadeva usposabljanje in pogoje dostopa za fizične osebe. Take spremembe upoštevajo odgovornost držav članic za organizacijo izobraževalnih sistemov, kakor je določeno v členu 165(1) PDEU.“;

| (b) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Usposabljanje veterinarjev zagotavlja, da strokovnjak pridobi naslednja znanja in veščine:






  (a) | ustrezno poznavanje ved, na katerih temeljijo dejavnosti veterinarja, in prava Unije, ki se uporablja za te dejavnosti; |
| --- | --- | --- |

(b)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Usposabljanje veterinarjev zagotavlja, da strokovnjak pridobi naslednja znanja in veščine:

(a)

ustrezno poznavanje ved, na katerih temeljijo dejavnosti veterinarja, in prava Unije, ki se uporablja za te dejavnosti;

| (b) | ustrezno poznavanje strukture, funkcij, vedenja in psiholoških potreb živali ter znanja, veščin in kompetenc za njihovo rejo, krmljenje, dobro počutje, razmnoževanje in splošno higieno; |
| --- | --- |

(b)

ustrezno poznavanje strukture, funkcij, vedenja in psiholoških potreb živali ter znanja, veščin in kompetenc za njihovo rejo, krmljenje, dobro počutje, razmnoževanje in splošno higieno;

| (c) | klinična, epidemiološka in analitična znanja, veščine in kompetence za preprečevanje, diagnosticiranje in zdravljenje bolezni živali, vključno z anestezijo, aseptično kirurgijo in nebolečo smrtjo, tako na posamezni kot skupinski ravni, vključno s posebnim poznavanjem bolezni, prenosljivih na ljudi; |
| --- | --- |

(c)

klinična, epidemiološka in analitična znanja, veščine in kompetence za preprečevanje, diagnosticiranje in zdravljenje bolezni živali, vključno z anestezijo, aseptično kirurgijo in nebolečo smrtjo, tako na posamezni kot skupinski ravni, vključno s posebnim poznavanjem bolezni, prenosljivih na ljudi;

| (d) | ustrezno znanje, veščine in kompetence preventivne medicine, vključno s kompetencami v zvezi s poizvedbami in izdajanjem potrdil; |
| --- | --- |

(d)

ustrezno znanje, veščine in kompetence preventivne medicine, vključno s kompetencami v zvezi s poizvedbami in izdajanjem potrdil;

| (e) | ustrezno poznavanje higiene in tehnologije pridobivanja, proizvodnje in trženja hrane za živali ali živil živalskega izvora, namenjenih prehrani ljudi, vključno z znanjem, veščinami in kompetencami, potrebnimi za razumevanje in pojasnitev dobre prakse na tem področju; |
| --- | --- |

(e)

ustrezno poznavanje higiene in tehnologije pridobivanja, proizvodnje in trženja hrane za živali ali živil živalskega izvora, namenjenih prehrani ljudi, vključno z znanjem, veščinami in kompetencami, potrebnimi za razumevanje in pojasnitev dobre prakse na tem področju;

| (f) | znanje, veščine in kompetence, potrebne za odgovorno in razumno ravnanje z zdravili za uporabo v veterini, ki se uporabljajo za zdravljenje živali in zagotavljanje varnosti prehranske verige in varstva okolja.“; |
| --- | --- |

(f)

znanje, veščine in kompetence, potrebne za odgovorno in razumno ravnanje z zdravili za uporabo v veterini, ki se uporabljajo za zdravljenje živali in zagotavljanje varnosti prehranske verige in varstva okolja.“;

| (30) | člen 40 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se tretji in četrti pododstavek nadomestita z naslednjim:
  „Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 57c v zvezi s spremembami seznama iz točke 5.5.1 Priloge V z namenom prilagoditve znanstvenemu in tehničnemu napredku.
  Spremembe iz tretjega pododstavka ne pomenijo spreminjanja obstoječih bistvenih zakonodajnih načel v državah članicah v zvezi s strukturo poklicev, kar zadeva usposabljanje in pogoje dostopa za fizične osebe. Take spremembe upoštevajo odgovornost držav članic za organizacijo izobraževalnih sistemov, kakor je določeno v členu 165(1) PDEU.“ |
| --- | --- | --- |

(30)

člen 40 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se tretji in četrti pododstavek nadomestita z naslednjim:

„Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 57c v zvezi s spremembami seznama iz točke 5.5.1 Priloge V z namenom prilagoditve znanstvenemu in tehničnemu napredku.

Spremembe iz tretjega pododstavka ne pomenijo spreminjanja obstoječih bistvenih zakonodajnih načel v državah članicah v zvezi s strukturo poklicev, kar zadeva usposabljanje in pogoje dostopa za fizične osebe. Take spremembe upoštevajo odgovornost držav članic za organizacijo izobraževalnih sistemov, kakor je določeno v členu 165(1) PDEU.“

| (b) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Za sprejem v usposabljanje za babice mora biti izpolnjen eden od naslednjih pogojev:






  (a) | zaključek vsaj dvanajstih let splošnega šolskega izobraževanja ali potrdilo o opravljenem preizkusu enakovredne ravni, ki omogoča sprejem v babiško šolo za smer I; |
| --- | --- | --- |

(b)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Za sprejem v usposabljanje za babice mora biti izpolnjen eden od naslednjih pogojev:

(a)

zaključek vsaj dvanajstih let splošnega šolskega izobraževanja ali potrdilo o opravljenem preizkusu enakovredne ravni, ki omogoča sprejem v babiško šolo za smer I;

| (b) | dokazila o formalnih kvalifikacijah za medicinsko sestro za splošno zdravstveno nego iz točke 5.2.2 Priloge V za smer II.“; |
| --- | --- |

(b)

dokazila o formalnih kvalifikacijah za medicinsko sestro za splošno zdravstveno nego iz točke 5.2.2 Priloge V za smer II.“;

| (c) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Usposabljanje babic zagotavlja, da zadevni strokovnjak pridobi naslednja znanja in veščine:






  (a) | podrobno poznavanje ved, na katerih temeljijo dejavnosti babic, zlasti babištva, porodništva in ginekologije; |
| --- | --- | --- |

(c)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Usposabljanje babic zagotavlja, da zadevni strokovnjak pridobi naslednja znanja in veščine:

(a)

podrobno poznavanje ved, na katerih temeljijo dejavnosti babic, zlasti babištva, porodništva in ginekologije;

| (b) | ustrezno poznavanje poklicne etike in relevantne zakonodaje za opravljanje tega poklica; |
| --- | --- |

(b)

ustrezno poznavanje poklicne etike in relevantne zakonodaje za opravljanje tega poklica;

| (c) | ustrezno poznavanje osnovne medicine (bioloških funkcij, anatomije in psihologije) in farmakologije porodništva in zdravstvene nege novorojenčka, kakor tudi poznavanje odnosa med zdravstvenim stanjem človeka in njegovim fizičnim in družbenim okoljem ter njegovega vedenja; |
| --- | --- |

(c)

ustrezno poznavanje osnovne medicine (bioloških funkcij, anatomije in psihologije) in farmakologije porodništva in zdravstvene nege novorojenčka, kakor tudi poznavanje odnosa med zdravstvenim stanjem človeka in njegovim fizičnim in družbenim okoljem ter njegovega vedenja;

| (d) | ustrezne klinične izkušnje v pooblaščenih ustanovah, ki babici omogočajo, da v pooblaščenih ustanovah samostojno in na lastno odgovornost, v potrebnem obsegu in brez patoloških situacij, vodi nego pred rojstvom, porod in njegove posledice in nadzoruje porod in rojstvo, nego po porodu in oživljanje novorojenčka med čakanjem na zdravnika; |
| --- | --- |

(d)

ustrezne klinične izkušnje v pooblaščenih ustanovah, ki babici omogočajo, da v pooblaščenih ustanovah samostojno in na lastno odgovornost, v potrebnem obsegu in brez patoloških situacij, vodi nego pred rojstvom, porod in njegove posledice in nadzoruje porod in rojstvo, nego po porodu in oživljanje novorojenčka med čakanjem na zdravnika;

| (e) | ustrezno razumevanje usposabljanja zdravstvenih delavcev in izkušnje pri delu s tem osebjem.“; |
| --- | --- |

(e)

ustrezno razumevanje usposabljanja zdravstvenih delavcev in izkušnje pri delu s tem osebjem.“;

| (31) | v členu 41 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
  „1.   Dokazila o formalnih kvalifikacijah za babico, navedena v točki 5.5.2 Priloge V, se avtomatično priznajo v skladu s členom 21, če izpolnjujejo eno od naslednjih meril:






  (a) | vsaj triletno usposabljanje babic s polno časovno obveznostjo, ki se lahko dodatno izrazi z enakovrednimi kreditnimi točkami ECTS in obsega najmanj 4 600 ur teoretičnega in praktičnega pouka in vključuje najmanj tretjino neposredne klinične prakse; |
| --- | --- | --- |

(31)

v členu 41 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Dokazila o formalnih kvalifikacijah za babico, navedena v točki 5.5.2 Priloge V, se avtomatično priznajo v skladu s členom 21, če izpolnjujejo eno od naslednjih meril:

(a)

vsaj triletno usposabljanje babic s polno časovno obveznostjo, ki se lahko dodatno izrazi z enakovrednimi kreditnimi točkami ECTS in obsega najmanj 4 600 ur teoretičnega in praktičnega pouka in vključuje najmanj tretjino neposredne klinične prakse;

| (b) | usposabljanje s polno časovno obveznostjo za babice, ki traja vsaj dve leti in vsaj 3 600 ur ter se lahko dodatno izrazi z enakovrednimi kreditnimi točkami ECTS, pod pogojem, da ima oseba dokazila o formalnih kvalifikacijah za medicinsko sestro za splošno zdravstveno nego, kot je opredeljeno v točki 5.2.2 Priloge V; |
| --- | --- |

(b)

usposabljanje s polno časovno obveznostjo za babice, ki traja vsaj dve leti in vsaj 3 600 ur ter se lahko dodatno izrazi z enakovrednimi kreditnimi točkami ECTS, pod pogojem, da ima oseba dokazila o formalnih kvalifikacijah za medicinsko sestro za splošno zdravstveno nego, kot je opredeljeno v točki 5.2.2 Priloge V;

| (c) | usposabljanje s polno časovno obveznostjo za babice, ki traja vsaj 18 mesecev in ki se lahko dodatno izrazi z enakovrednimi kreditnimi točkami ECTS, in vsaj 3 000 ur, pod pogojem, da ima oseba dokazila o formalnih kvalifikacijah za medicinsko sestro za splošno zdravstveno nego, kot je to opredeljeno v točki 5.2.2 Priloge V, in eno leto poklicnih izkušenj, za katere je bilo izdano potrdilo v skladu z odstavkom 2.“; |
| --- | --- |

(c)

usposabljanje s polno časovno obveznostjo za babice, ki traja vsaj 18 mesecev in ki se lahko dodatno izrazi z enakovrednimi kreditnimi točkami ECTS, in vsaj 3 000 ur, pod pogojem, da ima oseba dokazila o formalnih kvalifikacijah za medicinsko sestro za splošno zdravstveno nego, kot je to opredeljeno v točki 5.2.2 Priloge V, in eno leto poklicnih izkušenj, za katere je bilo izdano potrdilo v skladu z odstavkom 2.“;

| (32) | člen 43 se spremeni:






  (a) | vstavi se naslednji odstavek:
  „1a.   Glede dokazil o formalnih kvalifikacijah babic države članice avtomatično priznajo kvalifikacije, če se je prosilec začel usposabljati pred 18. januarjem 2016 in so bile zahteve za sprejem v tako usposabljanje deset let splošne izobrazbe ali enakovredno raven za smer I ali pa je prosilec pred začetkom usposabljanja za babice, ki spada v smer II, dokončal usposabljanje za splošno zdravstveno nego, potrjeno z dokazilom o formalnih kvalifikacijah iz točke 5.2.2 Priloge V.“. |
| --- | --- | --- |

(32)

člen 43 se spremeni:

(a)

vstavi se naslednji odstavek:

„1a.   Glede dokazil o formalnih kvalifikacijah babic države članice avtomatično priznajo kvalifikacije, če se je prosilec začel usposabljati pred 18. januarjem 2016 in so bile zahteve za sprejem v tako usposabljanje deset let splošne izobrazbe ali enakovredno raven za smer I ali pa je prosilec pred začetkom usposabljanja za babice, ki spada v smer II, dokončal usposabljanje za splošno zdravstveno nego, potrjeno z dokazilom o formalnih kvalifikacijah iz točke 5.2.2 Priloge V.“.

| (b) | odstavek 3 se črta; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 3 se črta;

| (c) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:
  „4.   Države članice priznavajo dokazila o formalnih kvalifikacijah iz babištva, ki so:






  (a) | izdana babicam na Poljskem, ki so dokončale usposabljanje pred 1. majem 2004, ki ne izpolnjuje minimalnih zahtev usposobljenosti iz člena 40, in |
| --- | --- | --- |

(c)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Države članice priznavajo dokazila o formalnih kvalifikacijah iz babištva, ki so:

(a)

izdana babicam na Poljskem, ki so dokončale usposabljanje pred 1. majem 2004, ki ne izpolnjuje minimalnih zahtev usposobljenosti iz člena 40, in

| (b) | potrjena z diplomo ‚diplomirani‘, pridobljeno na podlagi posebnega dopolnilnega programa iz:






  (i) | člena 11 Zakona z dne 20. aprila 2004 o spremembi Zakona o poklicih medicinske sestre in babice in o nekaterih drugih pravnih aktih (Uradni list Republike Poljske iz leta 2004, št. 92, pos. 885 in iz leta 2007 št. 176, pos. 1237); in Uredbe ministra za zdravje z dne 11. maja 2004 o podrobnih pogojih izvajanja študija za medicinske sestre in babice, ki imajo spričevalo o končani srednji šoli (končni izpit – matura) ter so diplomantke medicinskega liceja in poklicnih zdravstvenih šol za poklic medicinske sestre in babice (Uradni list Republike Poljske iz leta 2004, št. 110, pos. 1170 in iz leta 2010 št. 65, pos. 420); ali |
| --- | --- | --- |

(b)

potrjena z diplomo ‚diplomirani‘, pridobljeno na podlagi posebnega dopolnilnega programa iz:

(i)

člena 11 Zakona z dne 20. aprila 2004 o spremembi Zakona o poklicih medicinske sestre in babice in o nekaterih drugih pravnih aktih (Uradni list Republike Poljske iz leta 2004, št. 92, pos. 885 in iz leta 2007 št. 176, pos. 1237); in Uredbe ministra za zdravje z dne 11. maja 2004 o podrobnih pogojih izvajanja študija za medicinske sestre in babice, ki imajo spričevalo o končani srednji šoli (končni izpit – matura) ter so diplomantke medicinskega liceja in poklicnih zdravstvenih šol za poklic medicinske sestre in babice (Uradni list Republike Poljske iz leta 2004, št. 110, pos. 1170 in iz leta 2010 št. 65, pos. 420); ali

| (ii) | točka 3 člena 53.3 Zakona z dne 15. julija 2011 o poklicih medicinske sestre in babice (Uradni list Republike Poljske iz leta 2011, št. 174, pos. 1039) in Uredbe ministra za zdravje z dne 14. junija 2012 o podrobnih pogojih izvajanja visokošolskih programov za medicinske sestre in babice, ki imajo spričevalo o končani srednji šoli (končni izpit – matura) ter so diplomantke srednje zdravstvene šole ali posrednješolskega programa za poklic medicinske sestre in babice (Uradni list Republike Poljske iz leta 2012, pos. 770), |
| --- | --- |

(ii)

točka 3 člena 53.3 Zakona z dne 15. julija 2011 o poklicih medicinske sestre in babice (Uradni list Republike Poljske iz leta 2011, št. 174, pos. 1039) in Uredbe ministra za zdravje z dne 14. junija 2012 o podrobnih pogojih izvajanja visokošolskih programov za medicinske sestre in babice, ki imajo spričevalo o končani srednji šoli (končni izpit – matura) ter so diplomantke srednje zdravstvene šole ali posrednješolskega programa za poklic medicinske sestre in babice (Uradni list Republike Poljske iz leta 2012, pos. 770),

z namenom, da se preveri, ali je raven znanja in kompetenc babice primerljiva z znanjem in kompetencami babic s kvalifikacijami, ki so za Poljsko opredeljene v točki 5.2.2 Priloge V.“;

| (33) | v členu 44 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:
  „2.   Dokazila o formalnih kvalifikacijah za farmacevta potrjujejo usposabljanje, ki traja najmanj pet let in se lahko dodatno izrazi z enakovrednimi kreditnimi točkami ECTS ter vključuje vsaj:






  (a) | štiri leta rednega teoretičnega in praktičnega usposabljanja na univerzi ali visokošolski ustanovi s priznano enakovredno ravnjo ali pod nadzorom univerze; |
| --- | --- | --- |

(33)

v členu 44 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Dokazila o formalnih kvalifikacijah za farmacevta potrjujejo usposabljanje, ki traja najmanj pet let in se lahko dodatno izrazi z enakovrednimi kreditnimi točkami ECTS ter vključuje vsaj:

(a)

štiri leta rednega teoretičnega in praktičnega usposabljanja na univerzi ali visokošolski ustanovi s priznano enakovredno ravnjo ali pod nadzorom univerze;

| (b) | med trajanjem ali ob koncu teoretičnega in praktičnega usposabljanja šest mesecev pripravništva v javni lekarni ali v bolnišnici pod nadzorom farmacevtskega oddelka navedene bolnišnice. |
| --- | --- |

(b)

med trajanjem ali ob koncu teoretičnega in praktičnega usposabljanja šest mesecev pripravništva v javni lekarni ali v bolnišnici pod nadzorom farmacevtskega oddelka navedene bolnišnice.

Tako usposabljanje obsega vsaj program, opisan v točki 5.6.1 Priloge V. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 57c z namenom spreminjanja seznama iz točke 5.6.1 Priloge V z namenom prilagoditve znanstvenemu in tehničnemu napredku, vključno z razvojem farmakološke prakse.

Spremembe iz drugega pododstavka ne pomenijo spreminjanja obstoječih bistvenih zakonodajnih načel v državah članicah v zvezi s strukturo poklicev, kar zadeva usposabljanje in pogoje dostopa za fizične osebe. Take spremembe upoštevajo odgovornost držav članic za organizacijo izobraževalnih sistemov, kakor je določeno v členu 165(1) PDEU.“;

| (34) | v členu 45 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:
  „2.   Države članice imetnikom dokazil o formalnih kvalifikacijah iz farmacije na univerzitetni ali priznani enakovredni ravni, ki izpolnjujejo zahteve iz člena 44, zagotovijo pravico do dostopa in opravljanja vsaj naslednjih dejavnosti, po potrebi ob upoštevanju zahtev po dodatnih poklicnih izkušnjah:






  (a) | priprava farmacevtskih oblik zdravil; |
| --- | --- | --- |

(34)

v členu 45 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Države članice imetnikom dokazil o formalnih kvalifikacijah iz farmacije na univerzitetni ali priznani enakovredni ravni, ki izpolnjujejo zahteve iz člena 44, zagotovijo pravico do dostopa in opravljanja vsaj naslednjih dejavnosti, po potrebi ob upoštevanju zahtev po dodatnih poklicnih izkušnjah:

(a)

priprava farmacevtskih oblik zdravil;

| (b) | izdelava in preizkušanje zdravil; |
| --- | --- |

(b)

izdelava in preizkušanje zdravil;

| (c) | preizkušanje zdravil v laboratoriju za preizkušanje zdravil; |
| --- | --- |

(c)

preizkušanje zdravil v laboratoriju za preizkušanje zdravil;

| (d) | skladiščenje, hramba in distribucija zdravil v prodaji na debelo; |
| --- | --- |

(d)

skladiščenje, hramba in distribucija zdravil v prodaji na debelo;

| (e) | dobava, priprava, preizkušanje, skladiščenje, distribucija in izdajanje varnih in učinkovitih zdravil zahtevane kakovosti v javnih lekarnah; |
| --- | --- |

(e)

dobava, priprava, preizkušanje, skladiščenje, distribucija in izdajanje varnih in učinkovitih zdravil zahtevane kakovosti v javnih lekarnah;

| (f) | priprava, preizkušanje, skladiščenje in izdajanje varnih in učinkovitih zdravil zahtevane kakovosti v bolnišnicah; |
| --- | --- |

(f)

priprava, preizkušanje, skladiščenje in izdajanje varnih in učinkovitih zdravil zahtevane kakovosti v bolnišnicah;

| (g) | zagotavljanje informacij in svetovanja o zdravilih ter njihovi primerni uporabi; |
| --- | --- |

(g)

zagotavljanje informacij in svetovanja o zdravilih ter njihovi primerni uporabi;

| (h) | poročanje pristojnim organom o neželenih učinkih farmacevtskih izdelkov; |
| --- | --- |

(h)

poročanje pristojnim organom o neželenih učinkih farmacevtskih izdelkov;

| (i) | osebno spremljanje bolnikov v primerih samozdravljenja; |
| --- | --- |

(i)

osebno spremljanje bolnikov v primerih samozdravljenja;

| (j) | prispevanje k lokalnim ali nacionalnim kampanjam za javno zdravje.“; |
| --- | --- |

(j)

prispevanje k lokalnim ali nacionalnim kampanjam za javno zdravje.“;

| (35) | člen 46 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 46
  Usposabljanje arhitektov
  1.   Usposabljanje arhitektov obsega:






  (a) | skupno vsaj pet let študija s polno časovno obveznostjo na univerzi ali v primerljivi izobraževalni ustanovi, ki se konča z uspešno opravljenim izpitom na univerzitetni stopnji; ali |
| --- | --- | --- |

(35)

člen 46 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 46

Usposabljanje arhitektov

1.   Usposabljanje arhitektov obsega:

(a)

skupno vsaj pet let študija s polno časovno obveznostjo na univerzi ali v primerljivi izobraževalni ustanovi, ki se konča z uspešno opravljenim izpitom na univerzitetni stopnji; ali

| (b) | najmanj štiri leta rednega študija na univerzi ali v primerljivi izobraževalni ustanovi, ki se konča z uspešno opravljenim izpitom na univerzitetni stopnji, skupaj s potrdilom o opravljeni dveletni poklicni praksi v skladu z odstavkom 4; |
| --- | --- |

(b)

najmanj štiri leta rednega študija na univerzi ali v primerljivi izobraževalni ustanovi, ki se konča z uspešno opravljenim izpitom na univerzitetni stopnji, skupaj s potrdilom o opravljeni dveletni poklicni praksi v skladu z odstavkom 4;

2.   Glavni predmet študija iz odstavka 1 mora biti arhitektura. Študij uravnoteženo pokriva teoretične in praktične vidike usposabljanja arhitektov ter zagotavlja, da si ti pridobijo vsaj naslednja znanja, veščine in kompetence:

| (a) | sposobnost arhitekturnega projektiranja, ki izpolnjuje tako estetske kot tehnične zahteve; |
| --- | --- |

(a)

sposobnost arhitekturnega projektiranja, ki izpolnjuje tako estetske kot tehnične zahteve;

| (b) | ustrezno poznavanje zgodovine arhitekture in arhitekturnih teorij ter z njimi povezanih umetnosti, tehnologij in družbenih ved; |
| --- | --- |

(b)

ustrezno poznavanje zgodovine arhitekture in arhitekturnih teorij ter z njimi povezanih umetnosti, tehnologij in družbenih ved;

| (c) | poznavanje upodabljajočih umetnosti kot vpliva na kakovost arhitekturnega projektiranja; |
| --- | --- |

(c)

poznavanje upodabljajočih umetnosti kot vpliva na kakovost arhitekturnega projektiranja;

| (d) | ustrezno znanje o urbanizmu in prostorskem načrtovanju ter veščine, potrebne za načrtovanje; |
| --- | --- |

(d)

ustrezno znanje o urbanizmu in prostorskem načrtovanju ter veščine, potrebne za načrtovanje;

| (e) | razumevanje odnosa med ljudmi in zgradbami, med zgradbami in njihovim okoljem ter razumevanje potrebe, da se zgradbe in prostori med njimi prilagodijo potrebam ljudi in njihovim medsebojnim razmerjem; |
| --- | --- |

(e)

razumevanje odnosa med ljudmi in zgradbami, med zgradbami in njihovim okoljem ter razumevanje potrebe, da se zgradbe in prostori med njimi prilagodijo potrebam ljudi in njihovim medsebojnim razmerjem;

| (f) | razumevanje poklica in vloge arhitekta v družbi, zlasti pri pripravi idejnih zasnov, ki upoštevajo družbene dejavnike; |
| --- | --- |

(f)

razumevanje poklica in vloge arhitekta v družbi, zlasti pri pripravi idejnih zasnov, ki upoštevajo družbene dejavnike;

| (g) | razumevanje raziskovalnih metod in metod za pripravo idejne zasnove projekta; |
| --- | --- |

(g)

razumevanje raziskovalnih metod in metod za pripravo idejne zasnove projekta;

| (h) | razumevanje prostorskih, arhitekturnih in gradbenih načrtov ter konstrukcijskih in tehničnih problemov, povezanih z načrtovanjem stavb; |
| --- | --- |

(h)

razumevanje prostorskih, arhitekturnih in gradbenih načrtov ter konstrukcijskih in tehničnih problemov, povezanih z načrtovanjem stavb;

| (i) | ustrezno poznavanje fizikalnih problemov, tehnologij in delovanja stavb, tako da se njihova notranjost uredi udobno in zavaruje pred podnebnimi dejavniki v okviru trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

(i)

ustrezno poznavanje fizikalnih problemov, tehnologij in delovanja stavb, tako da se njihova notranjost uredi udobno in zavaruje pred podnebnimi dejavniki v okviru trajnostnega razvoja;

| (j) | potrebne veščine za projektiranje, ki omogočajo izpolnjevanje zahtev uporabnikov stavb v okviru stroškovnih omejitev in gradbenih predpisov; |
| --- | --- |

(j)

potrebne veščine za projektiranje, ki omogočajo izpolnjevanje zahtev uporabnikov stavb v okviru stroškovnih omejitev in gradbenih predpisov;

| (k) | ustrezno poznavanje izvajanja del, organizacije, predpisov in postopkov, vpletenih v uresničevanje projektnih zasnov, in vključevanje načrtov v sistem celovitega prostorskega načrtovanja. |
| --- | --- |

(k)

ustrezno poznavanje izvajanja del, organizacije, predpisov in postopkov, vpletenih v uresničevanje projektnih zasnov, in vključevanje načrtov v sistem celovitega prostorskega načrtovanja.

3.   Število let visokošolskega študija iz odstavkov 1 in 2 se lahko dodatno izrazi z enakovrednimi kreditnimi točkami ECTS.

4.   Poklicna praksa iz točke (b) odstavka 1 se izvaja po zaključenih prvih treh letih študija. Vsaj eno leto poklicne prakse temelji na znanju, veščinah in kompetencah, pridobljenih med študijem iz odstavka 2. V ta namen se poklicna praksa izvaja pod nadzorom osebe ali organa, ki ga je pooblastil pristojni organ države članice izvora. Nadzorovana poklicna praksa se lahko izvaja v kateri koli državi. Poklicno prakso oceni pristojni organ države članice izvora.“;

| (36) | člen 47 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 47
  Odstopanja od pogojev usposobljenosti arhitektov
  Z odstopanjem od člena 46 se za naslednje prav tako prizna za skladno s členom 21: usposabljanje, ki je del programa socialnih izboljšav ali se opravi kot izredni univerzitetni študij, če izpolnjuje zahteve iz člena 46(2) in se zaključi z izpitom iz arhitekture, ki ga uspešno opravi strokovnjak, ki je sedem let ali več delal na področju arhitekture pod nadzorom arhitekta ali arhitekturnega podjetja. Ta izpit mora biti na univerzitetni stopnji in enakovreden zaključnemu izpitu iz točke (b) člena 46(1).“; |
| --- | --- |

(36)

člen 47 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 47

Odstopanja od pogojev usposobljenosti arhitektov

Z odstopanjem od člena 46 se za naslednje prav tako prizna za skladno s členom 21: usposabljanje, ki je del programa socialnih izboljšav ali se opravi kot izredni univerzitetni študij, če izpolnjuje zahteve iz člena 46(2) in se zaključi z izpitom iz arhitekture, ki ga uspešno opravi strokovnjak, ki je sedem let ali več delal na področju arhitekture pod nadzorom arhitekta ali arhitekturnega podjetja. Ta izpit mora biti na univerzitetni stopnji in enakovreden zaključnemu izpitu iz točke (b) člena 46(1).“;

| (37) | člen 49 se spremeni:






  (a) | vstavi se naslednji odstavek:
  „1a.   Odstavek 1 velja tudi za dokazilo o formalnih kvalifikacijah arhitekta iz Priloge V, kadar se je usposabljanje začelo pred 18. januarjem 2016.“; |
| --- | --- | --- |

(37)

člen 49 se spremeni:

(a)

vstavi se naslednji odstavek:

„1a.   Odstavek 1 velja tudi za dokazilo o formalnih kvalifikacijah arhitekta iz Priloge V, kadar se je usposabljanje začelo pred 18. januarjem 2016.“;

| (b) | doda se naslednji odstavek:
  „3.   Za namene opravljanja dejavnosti arhitekta in dostopa do njih vsaka država članica zagotovi, da imajo naslednja dokazila enak učinek na njenem ozemlju kot dokazila o formalnih kvalifikacijah, ki jih izda sama. Dokazila o zaključenem usposabljanju, ki poteka od 5. avgusta 1985 in se je začelo najpozneje 17. januarja 2014 v ‚Fachhochschulen‘ v Zvezni republiki Nemčiji in traja tri leta, če izpolnjuje zahteve iz člena 46(2) in omogoča opravljanje dejavnosti iz člena 48 v tej državi članici s poklicnim nazivom ‚arhitekt‘ in če so usposabljanju sledile štiriletne poklicne izkušnje v Zvezni republiki Nemčiji, potrjene s potrdilom, ki ga izda pristojni organ, pri katerem je registriran arhitekt, ki želi uporabiti določbe te direktive.“; |
| --- | --- |

(b)

doda se naslednji odstavek:

„3.   Za namene opravljanja dejavnosti arhitekta in dostopa do njih vsaka država članica zagotovi, da imajo naslednja dokazila enak učinek na njenem ozemlju kot dokazila o formalnih kvalifikacijah, ki jih izda sama. Dokazila o zaključenem usposabljanju, ki poteka od 5. avgusta 1985 in se je začelo najpozneje 17. januarja 2014 v ‚Fachhochschulen‘ v Zvezni republiki Nemčiji in traja tri leta, če izpolnjuje zahteve iz člena 46(2) in omogoča opravljanje dejavnosti iz člena 48 v tej državi članici s poklicnim nazivom ‚arhitekt‘ in če so usposabljanju sledile štiriletne poklicne izkušnje v Zvezni republiki Nemčiji, potrjene s potrdilom, ki ga izda pristojni organ, pri katerem je registriran arhitekt, ki želi uporabiti določbe te direktive.“;

| (38) | v naslovu III se vstavi naslednje poglavje:
  „Poglavje IIIA
  Avtomatično priznavanje na podlagi skupnih načel za usposabljanje
  Člen 49a
  Skupni okvir za usposabljanje
  1.   Za namene tega člena „skupni okvir za usposabljanje“ pomeni skupni sklop minimalne ravni znanja, veščin in kompetenc, potrebnih za opravljanje določenega poklica. Skupni okvir za usposabljanje ne nadomesti nacionalnih programov usposabljanja, razen če se v skladu z nacionalnim pravom država članica ne odloči drugače. Za namene dostopa do in opravljanje poklica v državah članicah, ki ta poklic regulirajo, država članica dokazilo o poklicnih kvalifikacijah, pridobljeno na podlagi tega okvira na svojem ozemlju, prizna kot enakovredno dokazilu o formalnih kvalifikacijah, ki ga izda sama, pod pogojem, da okvir izpolnjuje pogoje iz odstavka 2.
  2.   Skupni okvir za usposabljanje izpolnjuje naslednje pogoje:






  (a) | skupni okvir za usposabljanje omogoča mobilnost po državah članicah večjemu številu strokovnjakov; |
| --- | --- | --- |

(38)

v naslovu III se vstavi naslednje poglavje:

„Poglavje IIIA

Avtomatično priznavanje na podlagi skupnih načel za usposabljanje

Člen 49a

Skupni okvir za usposabljanje

1.   Za namene tega člena „skupni okvir za usposabljanje“ pomeni skupni sklop minimalne ravni znanja, veščin in kompetenc, potrebnih za opravljanje določenega poklica. Skupni okvir za usposabljanje ne nadomesti nacionalnih programov usposabljanja, razen če se v skladu z nacionalnim pravom država članica ne odloči drugače. Za namene dostopa do in opravljanje poklica v državah članicah, ki ta poklic regulirajo, država članica dokazilo o poklicnih kvalifikacijah, pridobljeno na podlagi tega okvira na svojem ozemlju, prizna kot enakovredno dokazilu o formalnih kvalifikacijah, ki ga izda sama, pod pogojem, da okvir izpolnjuje pogoje iz odstavka 2.

2.   Skupni okvir za usposabljanje izpolnjuje naslednje pogoje:

(a)

skupni okvir za usposabljanje omogoča mobilnost po državah članicah večjemu številu strokovnjakov;

| (b) | poklic, za katerega se uporablja skupni okvir za usposabljanje, je reguliran, ali pa je regulirano izobraževanje in usposabljanje za poklic v vsaj eni tretjini držav članic; |
| --- | --- |

(b)

poklic, za katerega se uporablja skupni okvir za usposabljanje, je reguliran, ali pa je regulirano izobraževanje in usposabljanje za poklic v vsaj eni tretjini držav članic;

| (c) | skupni sklop znanja, veščin in kompetenc združuje znanje, veščine in kompetence, ki se zahtevajo v sistemih izobraževanja in usposabljanja, ki se uporabljajo v vsaj eni tretjini držav članic; ni pomembno, ali so bili znanje, veščine in kompetence pridobljene kot del splošnega programa usposabljanja na univerzi ali visokošolski izobraževalni ustanovi ali kot del programa poklicnega usposabljanja; |
| --- | --- |

(c)

skupni sklop znanja, veščin in kompetenc združuje znanje, veščine in kompetence, ki se zahtevajo v sistemih izobraževanja in usposabljanja, ki se uporabljajo v vsaj eni tretjini držav članic; ni pomembno, ali so bili znanje, veščine in kompetence pridobljene kot del splošnega programa usposabljanja na univerzi ali visokošolski izobraževalni ustanovi ali kot del programa poklicnega usposabljanja;

| (d) | skupni okvir za usposabljanje temelji na ravneh evropskega ogrodja kvalifikacij, kakor je opredeljen v Prilogi II Priporočila Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o uvedbi evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje (18); |
| --- | --- |

(d)

skupni okvir za usposabljanje temelji na ravneh evropskega ogrodja kvalifikacij, kakor je opredeljen v Prilogi II Priporočila Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o uvedbi evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje (18);

| (e) | zadevni poklic ni zajet v drugem skupnem okviru za usposabljanje oziroma zanj ne velja avtomatično priznavanje na podlagi poglavja III naslova III; |
| --- | --- |

(e)

zadevni poklic ni zajet v drugem skupnem okviru za usposabljanje oziroma zanj ne velja avtomatično priznavanje na podlagi poglavja III naslova III;

| (f) | skupni okvir za usposabljanje je bil oblikovan na podlagi preglednega postopka, tudi z ustreznim sodelovanjem interesnih skupin iz držav članic, v katerih poklic ni reguliran; |
| --- | --- |

(f)

skupni okvir za usposabljanje je bil oblikovan na podlagi preglednega postopka, tudi z ustreznim sodelovanjem interesnih skupin iz držav članic, v katerih poklic ni reguliran;

| (g) | skupni okvir za usposabljanje državljanu iz katere koli države članice omogoča, da je upravičen do pridobivanja poklicnih kvalifikacij na podlagi takega okvira, pri čemer ni potrebno, da je pred tem član katere koli poklicne organizacije ali da je pri taki organizaciji registriran. |
| --- | --- |

(g)

skupni okvir za usposabljanje državljanu iz katere koli države članice omogoča, da je upravičen do pridobivanja poklicnih kvalifikacij na podlagi takega okvira, pri čemer ni potrebno, da je pred tem član katere koli poklicne organizacije ali da je pri taki organizaciji registriran.

3.   Reprezentativne poklicne organizacije na ravni Unije in nacionalne poklicne organizacije ali ustrezni organi iz vsaj ene tretjine držav članic lahko Komisiji predložijo predloge za skupne okvire usposabljanja, ki izpolnjujejo pogoje iz odstavka 2.

4.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 57c za vzpostavitev skupnega okvira za usposabljanje za poklic na podlagi pogojev iz odstavka 2 tega člena.

5.   Država članica je izvzeta iz obveznosti uvedbe skupnega okvira za usposabljanje iz odstavka 4 na svojem ozemlju in obveznosti avtomatičnega priznavanja poklicnih kvalifikacij, pridobljenih v sklopu skupnega okvira za usposabljanje, če je izpolnjen eden od naslednjih pogojev:

| (a) | na njenem ozemlju ni izobraževalnih ustanov ali ustanov za usposabljanje, ki nudijo tovrstno usposabljanje za zadevni poklic; |
| --- | --- |

(a)

na njenem ozemlju ni izobraževalnih ustanov ali ustanov za usposabljanje, ki nudijo tovrstno usposabljanje za zadevni poklic;

| (b) | uvedba skupnega okvira za usposabljanje bi negativno vplivala na organizacijo njenega sistema izobraževanja in strokovnega usposabljanja; |
| --- | --- |

(b)

uvedba skupnega okvira za usposabljanje bi negativno vplivala na organizacijo njenega sistema izobraževanja in strokovnega usposabljanja;

| (c) | med skupnim okvirom za usposabljanje in usposabljanjem, ki se zahteva na njenem ozemlju, obstajajo bistvene razlike, ki vključujejo resno tveganje za javni red, javno varnost, javno zdravje, varnost prejemnikov storitev ali varstvo okolja. |
| --- | --- |

(c)

med skupnim okvirom za usposabljanje in usposabljanjem, ki se zahteva na njenem ozemlju, obstajajo bistvene razlike, ki vključujejo resno tveganje za javni red, javno varnost, javno zdravje, varnost prejemnikov storitev ali varstvo okolja.

6.   V šestih mesecih od začetka veljavnosti delegiranega akta iz odstavka 4 države članice uradno obvestijo Komisijo in druge države članice o:

| (a) | nacionalnih kvalifikacijah in, kjer je ustrezno, nacionalnih strokovnih nazivih, skladnih s skupnim okvirom za usposabljanje ali |
| --- | --- |

(a)

nacionalnih kvalifikacijah in, kjer je ustrezno, nacionalnih strokovnih nazivih, skladnih s skupnim okvirom za usposabljanje ali

| (b) | uveljavitvi izjeme iz odstavka 5 skupaj z utemeljitvijo, kateri pogoji iz navedenega odstavka so bili izpolnjeni. Komisija lahko v treh mesecih zahteva dodatna pojasnila, če meni, da država članica ni utemeljila izpolnjevanja enega teh pogojev ali je bila utemeljitev nezadostna. Država članica se na to zahtevo odzove v treh mesecih. |
| --- | --- |

(b)

uveljavitvi izjeme iz odstavka 5 skupaj z utemeljitvijo, kateri pogoji iz navedenega odstavka so bili izpolnjeni. Komisija lahko v treh mesecih zahteva dodatna pojasnila, če meni, da država članica ni utemeljila izpolnjevanja enega teh pogojev ali je bila utemeljitev nezadostna. Država članica se na to zahtevo odzove v treh mesecih.

Komisija lahko sprejme izvedbeni akt o pripravi seznama nacionalnih poklicnih kvalifikacij in nacionalnih poklicnih nazivih, za katere velja avtomatično priznavanje v sklopu skupnega okvira za usposabljanje, sprejetim v skladu z odstavkom 4.

7.   Ta člen velja tudi za specializacije poklica, če se nanašajo na poklicne dejavnosti, v povezavi s katerimi je dostop do njih in njihovo izvajanje regulirano v državah članicah, kjer za poklic, vendar ne za zadevno specializacijo, že velja avtomatično priznavanje v skladu s poglavjem III naslova III.

Člen 49b

Skupni preizkusi usposobljenosti

1.   Za namene tega člena skupni preizkus usposobljenosti pomeni standardizirani preizkus poklicne usposobljenosti, dostopen v sodelujočih državah članicah in namenjen le imetnikom posebnih poklicnih kvalifikacij. Uspešno opravljen preizkus v državi članici imetniku določene poklicne kvalifikacije omogoča, da opravlja poklic v kateri koli zadevni državi članici pod enakimi pogoji, kot veljajo za imetnike poklicnih kvalifikacij, pridobljenih v tej državi.

2.   Skupni preizkus usposobljenosti izpolnjuje naslednje pogoje:

| (a) | skupni preizkus usposobljenosti omogoča mobilnost po državah članicah večjemu številu strokovnjakov; |
| --- | --- |

(a)

skupni preizkus usposobljenosti omogoča mobilnost po državah članicah večjemu številu strokovnjakov;

| (b) | poklic, na katerega se nanaša skupni preizkus usposobljenosti, ali izobraževanje in usposabljanje za zadevni poklic je reguliran v vsaj eni tretjini držav članic; |
| --- | --- |

(b)

poklic, na katerega se nanaša skupni preizkus usposobljenosti, ali izobraževanje in usposabljanje za zadevni poklic je reguliran v vsaj eni tretjini držav članic;

| (c) | skupni okvir za usposabljanje je bil oblikovan na podlagi preglednega postopka, tudi z ustreznimi interesnimi skupinami iz držav članic, v katerih poklic ni reguliran; |
| --- | --- |

(c)

skupni okvir za usposabljanje je bil oblikovan na podlagi preglednega postopka, tudi z ustreznimi interesnimi skupinami iz držav članic, v katerih poklic ni reguliran;

| (d) | skupni preizkus usposobljenosti državljanu katere koli države članice omogoča sodelovanje v takem preizkusu in pri praktični organizaciji takih preizkusov v državah članicah, pri čemer ni potrebno, da je pred tem član katere koli poklicne organizacije ali da je pri taki organizaciji registriran. |
| --- | --- |

(d)

skupni preizkus usposobljenosti državljanu katere koli države članice omogoča sodelovanje v takem preizkusu in pri praktični organizaciji takih preizkusov v državah članicah, pri čemer ni potrebno, da je pred tem član katere koli poklicne organizacije ali da je pri taki organizaciji registriran.

3.   Reprezentativne poklicne organizacije na ravni Unije in nacionalne poklicne organizacije ali pristojni organi iz vsaj ene tretjine držav članic lahko Komisiji predložijo predloge za skupne preizkuse usposobljenosti, ki izpolnjujejo pogoje iz odstavka 2.

4.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 57c v zvezi z določanjem vsebine skupnega preizkusa usposobljenosti in pogojev za opravljanje preizkusa ter pogojev za to, da je preizkus uspešno opravljen.

5.   Država članica je izvzeta iz obveznosti organiziranja skupnega preizkusa usposobljenosti iz odstavka 3 na svojem ozemlju in obveznosti avtomatičnega priznavanja strokovnjakov, ki so uspešno opravili skupni preizkus usposobljenosti, če je izpolnjen eden od naslednjih pogojev:

| (a) | zadevni poklic na njenem ozemlju ni reguliran; |
| --- | --- |

(a)

zadevni poklic na njenem ozemlju ni reguliran;

| (b) | vsebina skupnega preizkusa usposobljenosti ne bo v zadostni meri ublažila resnih tveganj za javno zdravje ali varnost prejemnikov storitve, ki so relevantna za njeno ozemlje; |
| --- | --- |

(b)

vsebina skupnega preizkusa usposobljenosti ne bo v zadostni meri ublažila resnih tveganj za javno zdravje ali varnost prejemnikov storitve, ki so relevantna za njeno ozemlje;

| (c) | zaradi vsebine skupnega preizkusa usposobljenosti bi bil dostop do poklica v primerjavi z nacionalnimi zahtevami bistveno manj privlačen. |
| --- | --- |

(c)

zaradi vsebine skupnega preizkusa usposobljenosti bi bil dostop do poklica v primerjavi z nacionalnimi zahtevami bistveno manj privlačen.

6.   V šestih mesecih od začetka veljavnosti delegiranih aktov iz odstavka 4 države članice obvestijo Komisijo in druge države članice o:

| (a) | razpoložljivih zmogljivostih za organiziranje teh preizkusov; ali |
| --- | --- |

(a)

razpoložljivih zmogljivostih za organiziranje teh preizkusov; ali

| (b) | uveljavitvi izjeme iz odstavka 5 skupaj z utemeljitvijo o tem, kateri pogoji iz navedenega odstavka so bili izpolnjeni. Komisija lahko v treh mesecih zahteva dodatna pojasnila, če meni, da država članica ni utemeljila izpolnjevanja katerega teh pogojev ali je bila utemeljitev nezadostna. Država članica se odzove na to zahtevo v treh mesecih. |
| --- | --- |

(b)

uveljavitvi izjeme iz odstavka 5 skupaj z utemeljitvijo o tem, kateri pogoji iz navedenega odstavka so bili izpolnjeni. Komisija lahko v treh mesecih zahteva dodatna pojasnila, če meni, da država članica ni utemeljila izpolnjevanja katerega teh pogojev ali je bila utemeljitev nezadostna. Država članica se odzove na to zahtevo v treh mesecih.

Komisija lahko sprejme izvedbeni akt o pripravi seznamov držav članic, v katerih bodo organizirani skupni preizkusi usposobljenosti, sprejeti v skladu z odstavkom 4, njihove pogostosti v koledarskem letu in drugih ureditvah, potrebnih za organiziranje skupnih preizkusov usposabljanja v državah članicah.

| (39) | v členu 50 se vstavijo naslednji odstavki:
  „3a.   V primeru upravičenega dvoma lahko država članica gostiteljica od pristojnih organov države članice zahteva, da potrdijo dejstvo, da opravljanje poklica s strani prosilca ni bilo prekinjeno ali prepovedano zaradi resne poklicne kršitve ali kazenske obsodbe zaradi opravljanja katere od njegovih poklicnih dejavnosti.
  3b.   Izmenjava informacij med pristojnimi organi različnih držav članic v skladu s tem členom se izvaja prek IMI.“; |
| --- | --- |

(39)

v členu 50 se vstavijo naslednji odstavki:

„3a.   V primeru upravičenega dvoma lahko država članica gostiteljica od pristojnih organov države članice zahteva, da potrdijo dejstvo, da opravljanje poklica s strani prosilca ni bilo prekinjeno ali prepovedano zaradi resne poklicne kršitve ali kazenske obsodbe zaradi opravljanja katere od njegovih poklicnih dejavnosti.

3b.   Izmenjava informacij med pristojnimi organi različnih držav članic v skladu s tem členom se izvaja prek IMI.“;

| (40) | v členu 52 se doda naslednji odstavek:
  „3.   Država članica uporabe poklicnega naziva ne sme omejiti na imetnike poklicnih kvalifikacij, če o združenju ali organizaciji ni uradno obvestila Komisije in drugih držav članic v skladu s členom 3(2).“; |
| --- | --- |

(40)

v členu 52 se doda naslednji odstavek:

„3.   Država članica uporabe poklicnega naziva ne sme omejiti na imetnike poklicnih kvalifikacij, če o združenju ali organizaciji ni uradno obvestila Komisije in drugih držav članic v skladu s členom 3(2).“;

| (41) | člen 53 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 53
  Znanje jezikov
  1.   Strokovnjaki, ki se jim priznajo poklicne kvalifikacije, imajo jezikovno znanje, ki je potrebno za opravljanje poklica v državi članici gostiteljici.
  2.   Država članica zagotovi, da je vsako preverjanje, ki ga izvede pristojni organ za preverjanje izpolnjevanja obveznosti iz odstavka 1, ali se izvede pod njegovim nadzorom, omejen na znanje enega uradnega jezika države članice ali enega upravnega jezika države članice gostiteljice, pod pogojem, da je ta jezik tudi uradni jezik Unije.
  3.   Preverjanje, ki se izvaja v skladu z odstavkom 2, je mogoče uvesti, če gre za poklic, ki vpliva na varnost bolnikov. Preverjanje je mogoče določiti za druge poklice, kadar obstajajo resni in trdni pomisleki glede ustreznega jezikovnega znanja strokovnjaka v zvezi s poklicnimi dejavnostmi, ki jih namerava ta strokovnjak opravljati.
  Preverjanje se lahko izvede samo po tem, ko je bila izdana evropska poklicna izkaznica v skladu s členom 4d ali ko so bile priznane poklicne kvalifikacije, odvisno od primera.
  4.   Morebitno preverjanje jezikovnega znanja je sorazmerno z dejavnostjo, ki se bo opravljala. Zadevni strokovnjak ima možnost, da se na tako preverjanje pritoži na podlagi nacionalnega prava.“; |
| --- | --- |

(41)

člen 53 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 53

Znanje jezikov

1.   Strokovnjaki, ki se jim priznajo poklicne kvalifikacije, imajo jezikovno znanje, ki je potrebno za opravljanje poklica v državi članici gostiteljici.

2.   Država članica zagotovi, da je vsako preverjanje, ki ga izvede pristojni organ za preverjanje izpolnjevanja obveznosti iz odstavka 1, ali se izvede pod njegovim nadzorom, omejen na znanje enega uradnega jezika države članice ali enega upravnega jezika države članice gostiteljice, pod pogojem, da je ta jezik tudi uradni jezik Unije.

3.   Preverjanje, ki se izvaja v skladu z odstavkom 2, je mogoče uvesti, če gre za poklic, ki vpliva na varnost bolnikov. Preverjanje je mogoče določiti za druge poklice, kadar obstajajo resni in trdni pomisleki glede ustreznega jezikovnega znanja strokovnjaka v zvezi s poklicnimi dejavnostmi, ki jih namerava ta strokovnjak opravljati.

Preverjanje se lahko izvede samo po tem, ko je bila izdana evropska poklicna izkaznica v skladu s členom 4d ali ko so bile priznane poklicne kvalifikacije, odvisno od primera.

4.   Morebitno preverjanje jezikovnega znanja je sorazmerno z dejavnostjo, ki se bo opravljala. Zadevni strokovnjak ima možnost, da se na tako preverjanje pritoži na podlagi nacionalnega prava.“;

| (42) | v naslov IV se vstavi naslednji člen:
  „Člen 55a
  Priznavanje poklicnega usposabljanja
  1.   Če se za dostop do reguliranega poklica v državi članici izvora zahteva dokončanje poklicnega usposabljanja, pristojni organ države članice izvora pri obravnavanju prošnje za opravljanje reguliranega poklica prizna poklicno usposabljanje, opravljeno v drugi državi članici, če je to usposabljanje v skladu z objavljenimi smernicami iz odstavka 2, ter upošteva poklicno usposabljanje, opravljeno v tretji državi. Vendar lahko države članice v nacionalni zakonodaji del poklicnega usposabljanja, ki se lahko opravi v tujini, časovno omejijo na razumno obdobje.
  2.   Priznavanje poklicnega usposabljanja ne nadomesti veljavnih zahtev za opravljanje preizkusa znanja, da se pridobi dostop do zadevnega poklica. Pristojni organi objavijo smernice o organizaciji in priznavanju poklicnega usposabljanja, ki se opravi v drugi državi članici ali v tretji državi, zlasti o vlogi mentorja poklicnega usposabljanja.“; |
| --- | --- |

(42)

v naslov IV se vstavi naslednji člen:

„Člen 55a

Priznavanje poklicnega usposabljanja

1.   Če se za dostop do reguliranega poklica v državi članici izvora zahteva dokončanje poklicnega usposabljanja, pristojni organ države članice izvora pri obravnavanju prošnje za opravljanje reguliranega poklica prizna poklicno usposabljanje, opravljeno v drugi državi članici, če je to usposabljanje v skladu z objavljenimi smernicami iz odstavka 2, ter upošteva poklicno usposabljanje, opravljeno v tretji državi. Vendar lahko države članice v nacionalni zakonodaji del poklicnega usposabljanja, ki se lahko opravi v tujini, časovno omejijo na razumno obdobje.

2.   Priznavanje poklicnega usposabljanja ne nadomesti veljavnih zahtev za opravljanje preizkusa znanja, da se pridobi dostop do zadevnega poklica. Pristojni organi objavijo smernice o organizaciji in priznavanju poklicnega usposabljanja, ki se opravi v drugi državi članici ali v tretji državi, zlasti o vlogi mentorja poklicnega usposabljanja.“;

| (43) | naslov naslova V se nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

(43)

naslov naslova V se nadomesti z naslednjim:

| (44) | člen 56 se spremeni:






  (a) | v odstavku 2 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Pristojni organi države članice izvora in države članice gostiteljice si izmenjujejo podatke o sprejetih disciplinskih ukrepih ali kazenskih sankcijah ali o kakršnih koli drugih resnih in posebnih okoliščinah, ki bi lahko vplivale na opravljanje dejavnosti po tej direktivi. Pri tem upoštevajo pravila o varovanju osebnih podatkov iz direktiv 95/46/ES in 2002/58/ES.“ |
| --- | --- | --- |

(44)

člen 56 se spremeni:

(a)

v odstavku 2 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Pristojni organi države članice izvora in države članice gostiteljice si izmenjujejo podatke o sprejetih disciplinskih ukrepih ali kazenskih sankcijah ali o kakršnih koli drugih resnih in posebnih okoliščinah, ki bi lahko vplivale na opravljanje dejavnosti po tej direktivi. Pri tem upoštevajo pravila o varovanju osebnih podatkov iz direktiv 95/46/ES in 2002/58/ES.“

| (b) | vstavi se naslednji odstavek:
  „2a.   Za namene odstavkov 1 in 2 pristojni organi uporabijo IMI.“; |
| --- | --- |

(b)

vstavi se naslednji odstavek:

„2a.   Za namene odstavkov 1 in 2 pristojni organi uporabijo IMI.“;

| (c) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:
  „4.   Vsaka država članica imenuje koordinatorja za dejavnosti pristojnih organov iz odstavka 1 ter o tem obvesti druge države članice in Komisijo.
  Naloge koordinatorjev so:






  (a) | spodbujati enotno izvajanje te direktive; |
| --- | --- | --- |

(c)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Vsaka država članica imenuje koordinatorja za dejavnosti pristojnih organov iz odstavka 1 ter o tem obvesti druge države članice in Komisijo.

Naloge koordinatorjev so:

(a)

spodbujati enotno izvajanje te direktive;

| (b) | zbirati vse podatke, ki se nanašajo na izvajanje te direktive, kot so podatki o pogojih za dostop do reguliranih poklicev v državah članicah; |
| --- | --- |

(b)

zbirati vse podatke, ki se nanašajo na izvajanje te direktive, kot so podatki o pogojih za dostop do reguliranih poklicev v državah članicah;

| (c) | preučiti predloge za skupne okvire za usposabljanje in skupne preizkuse usposobljenosti; |
| --- | --- |

(c)

preučiti predloge za skupne okvire za usposabljanje in skupne preizkuse usposobljenosti;

| (d) | izmenjati informacije in dobro prakso za namene optimizacije nenehnega poklicnega razvoja v državah članicah; |
| --- | --- |

(d)

izmenjati informacije in dobro prakso za namene optimizacije nenehnega poklicnega razvoja v državah članicah;

| (e) | izmenjati informacije in dobro prakso o izvajanju dopolnilnih ukrepov iz člena 14. |
| --- | --- |

(e)

izmenjati informacije in dobro prakso o izvajanju dopolnilnih ukrepov iz člena 14.

Koordinatorji lahko pri opravljanju nalog, določenih v točki (b) tega odstavka, prosijo za pomoč centre za pomoč iz člena 57b.“;

| (45) | vstavi se naslednji člen:
  „Člen 56a
  Mehanizem opozarjanja
  1.   Pristojni organi države članice pristojne organe vseh drugih držav članic obvestijo o strokovnjaku, ki so mu nacionalni organi ali sodišča omejili ali prepovedali opravljanje naslednjih poklicnih dejavnosti v celoti ali deloma na ozemlju navedene države članice, tudi če gre za začasno prepoved:






  (a) | zdravnik splošne medicine in splošne prakse z dokazilom o formalni kvalifikaciji iz točk 5.1.1 in 5.1.4 Priloge V; |
| --- | --- | --- |

(45)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 56a

Mehanizem opozarjanja

1.   Pristojni organi države članice pristojne organe vseh drugih držav članic obvestijo o strokovnjaku, ki so mu nacionalni organi ali sodišča omejili ali prepovedali opravljanje naslednjih poklicnih dejavnosti v celoti ali deloma na ozemlju navedene države članice, tudi če gre za začasno prepoved:

(a)

zdravnik splošne medicine in splošne prakse z dokazilom o formalni kvalifikaciji iz točk 5.1.1 in 5.1.4 Priloge V;

| (b) | zdravnik specialist z nazivom iz točke 5.1.3 Priloge V; |
| --- | --- |

(b)

zdravnik specialist z nazivom iz točke 5.1.3 Priloge V;

| (c) | medicinska sestra za splošno zdravstveno nego z dokazilom o formalni kvalifikaciji iz točke 5.2.2 Priloge V; |
| --- | --- |

(c)

medicinska sestra za splošno zdravstveno nego z dokazilom o formalni kvalifikaciji iz točke 5.2.2 Priloge V;

| (d) | zobozdravnik z dokazilom o formalni kvalifikaciji iz točke 5.3.2 Priloge V; |
| --- | --- |

(d)

zobozdravnik z dokazilom o formalni kvalifikaciji iz točke 5.3.2 Priloge V;

| (e) | zobozdravnik specialist z dokazilom o formalni kvalifikaciji iz točke 5.3.3 Priloge V; |
| --- | --- |

(e)

zobozdravnik specialist z dokazilom o formalni kvalifikaciji iz točke 5.3.3 Priloge V;

| (f) | veterinar z dokazilom o formalni kvalifikaciji iz točke 5.4.2 Priloge V; |
| --- | --- |

(f)

veterinar z dokazilom o formalni kvalifikaciji iz točke 5.4.2 Priloge V;

| (g) | babica z dokazilom o formalni kvalifikaciji iz točke 5.5.2 Priloge V; |
| --- | --- |

(g)

babica z dokazilom o formalni kvalifikaciji iz točke 5.5.2 Priloge V;

| (h) | farmacevt z dokazilom o formalni kvalifikaciji iz točke 5.6.2 Priloge V; |
| --- | --- |

(h)

farmacevt z dokazilom o formalni kvalifikaciji iz točke 5.6.2 Priloge V;

| (i) | imetniki dokazil iz točke 2 Priloge VII, ki potrjujejo, da je imetnik zaključil usposabljanje, ki izpolnjuje minimalne zahteve iz členov 24, 25, 31, 34, 35, 38, 40, oziroma 44, vendar se je to usposabljanje začelo pred referenčnimi datumi kvalifikacij iz točk 5.1.3, 5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2 in 5.6.2 Priloge V; |
| --- | --- |

(i)

imetniki dokazil iz točke 2 Priloge VII, ki potrjujejo, da je imetnik zaključil usposabljanje, ki izpolnjuje minimalne zahteve iz členov 24, 25, 31, 34, 35, 38, 40, oziroma 44, vendar se je to usposabljanje začelo pred referenčnimi datumi kvalifikacij iz točk 5.1.3, 5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2 in 5.6.2 Priloge V;

| (j) | imetniki potrdil o pridobljenih pravicah iz členov 23, 27, 29, 33, 33a, 37, 43 in 43a; |
| --- | --- |

(j)

imetniki potrdil o pridobljenih pravicah iz členov 23, 27, 29, 33, 33a, 37, 43 in 43a;

| (k) | drugi strokovnjaki, ki opravljajo dejavnosti, ki vplivajo na varnost bolnikov, kadar opravljajo poklic, ki je reguliran v tej državi članici; |
| --- | --- |

(k)

drugi strokovnjaki, ki opravljajo dejavnosti, ki vplivajo na varnost bolnikov, kadar opravljajo poklic, ki je reguliran v tej državi članici;

| (l) | strokovnjaki, ki opravljajo dejavnosti, povezane z izobraževanjem mladoletnikov, vključno s predšolsko vzgojo in varstvom, kadar opravljajo poklic, ki je reguliran v tej državi članici. |
| --- | --- |

(l)

strokovnjaki, ki opravljajo dejavnosti, povezane z izobraževanjem mladoletnikov, vključno s predšolsko vzgojo in varstvom, kadar opravljajo poklic, ki je reguliran v tej državi članici.

2.   Pristojni organi pošljejo informacije iz odstavka 1 v obliki opozorila prek IMI najpozneje v treh dneh od dneva sprejetja odločitve, ki zadevnemu strokovnjaku omejuje ali prepoveduje opravljanje poklicne dejavnosti v celoti ali v njenem delu. Te informacije se omejijo na naslednje:

| (a) | identiteta strokovnjaka; |
| --- | --- |

(a)

identiteta strokovnjaka;

| (b) | zadevni poklic; |
| --- | --- |

(b)

zadevni poklic;

| (c) | informacije o nacionalnem organu ali sodišču, ki sprejme odločitev o omejitvi ali prepovedi; |
| --- | --- |

(c)

informacije o nacionalnem organu ali sodišču, ki sprejme odločitev o omejitvi ali prepovedi;

| (d) | obseg omejitve ali prepovedi ter |
| --- | --- |

(d)

obseg omejitve ali prepovedi ter

| (e) | obdobje, v katerem velja omejitev ali prepoved. |
| --- | --- |

(e)

obdobje, v katerem velja omejitev ali prepoved.

3.   Pristojni organi zadevne države članice najpozneje v treh dneh od dneva sprejetja odločitve sodišča pristojne organe vseh drugih držav članic v obliki opozorila prek IMI obvestijo o identiteti strokovnjakov, ki so zaprosili za priznanje kvalifikacij v skladu s to direktivo in za katere so sodišča naknadno ugotovila, da so v tem okviru uporabili ponarejena dokazila o poklicnih kvalifikacijah.

4.   Obdelava osebnih podatkov za namene izmenjave informacij iz odstavkov 1 in 2 se izvaja v skladu z direktivama 95/46/ES in 2002/58/ES. Komisija osebne podatke obdeluje v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001.

5.   Pristojne organe vseh držav članic se nemudoma obvesti o izteku prepovedi ali omejitve iz odstavka 1. V ta namen se od pristojnega organa države članice, ki zagotovi informacije v skladu z odstavkom 1, poleg tega zahteva, da navede datum izteka, pa tudi vse naknadne spremembe tega datuma.

6.   Države članice zagotovijo, da so strokovnjaki, o katerih so druge države članice opozorjene, hkrati s samim opozorilom pisno obveščeni o opozorilih, da se lahko na odločitev pritožijo v skladu z nacionalnim pravom ali zahtevajo popravek take odločitve in imajo dostop do pravnih sredstev v zvezi z morebitno škodo, ki jo povzročijo napačna opozorila drugim državam članicam, pri čemer mora biti v takih primerih v odločitvi o opozorilu navedeno, da je strokovnjak začel postopek proti zadevni odločitvi.

7.   Podatki v zvezi z opozorili se lahko v IMI obdelujejo samo, dokler so veljavni. Opozorila se izbrišejo v treh dneh po dnevu sprejetja odločitve o preklicu ali po izteku prepovedi ali omejitev iz odstavka 1.

8.   Komisija sprejme izvedbene akte za uporabo mehanizma opozarjanja. Ti izvedbeni akti vključujejo določbe o organih, upravičenih do pošiljanja ali prejemanja opozoril in o umiku in zaključitvi opozoril ter ukrepih za zagotavljanje zaščite v času obdelave. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 58(2).“;

| (46) | člen 57 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 57
  Osrednji spletni dostop do informacij
  1.   Države članice zagotovijo, da so prek enotnih kontaktnih točk iz člena 6 Direktive 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu (19) na spletu dostopne naslednje informacije, ki se redno posodabljajo:






  (a) | seznam vseh reguliranih poklicev v državi članici, vključno s podatki za stik s pristojnimi organi za vsak reguliran poklic in centrom za pomoč iz člena 57b; |
| --- | --- | --- |

(46)

člen 57 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 57

Osrednji spletni dostop do informacij

1.   Države članice zagotovijo, da so prek enotnih kontaktnih točk iz člena 6 Direktive 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu (19) na spletu dostopne naslednje informacije, ki se redno posodabljajo:

(a)

seznam vseh reguliranih poklicev v državi članici, vključno s podatki za stik s pristojnimi organi za vsak reguliran poklic in centrom za pomoč iz člena 57b;

| (b) | seznam poklicev, za katere je na voljo evropska poklicna izkaznica, ter delovanje te izkaznice, vključno z vsemi povezanimi pristojbinami, ki jih morajo poravnati strokovnjaki, in organi, pristojni za izdajo izkaznice; |
| --- | --- |

(b)

seznam poklicev, za katere je na voljo evropska poklicna izkaznica, ter delovanje te izkaznice, vključno z vsemi povezanimi pristojbinami, ki jih morajo poravnati strokovnjaki, in organi, pristojni za izdajo izkaznice;

| (c) | seznam vseh poklicev, za katere država članica v nacionalnih zakonih in drugih predpisih uporablja člen 7(4); |
| --- | --- |

(c)

seznam vseh poklicev, za katere država članica v nacionalnih zakonih in drugih predpisih uporablja člen 7(4);

| (d) | seznam reguliranih izobraževanj in usposabljanj ter usposabljanj s posebno strukturo iz točke (c)(ii) člena 11; |
| --- | --- |

(d)

seznam reguliranih izobraževanj in usposabljanj ter usposabljanj s posebno strukturo iz točke (c)(ii) člena 11;

| (e) | vse zahteve in postopki, navedeni v členih 7, 50, 51 in 53 za poklice, regulirane v državi članici, vključno z vsemi povezanimi pristojbinami, ki jih morajo poravnati državljani, in dokumenti, ki jih morajo državljani predložiti pristojnim organom; |
| --- | --- |

(e)

vse zahteve in postopki, navedeni v členih 7, 50, 51 in 53 za poklice, regulirane v državi članici, vključno z vsemi povezanimi pristojbinami, ki jih morajo poravnati državljani, in dokumenti, ki jih morajo državljani predložiti pristojnim organom;

| (f) | opis postopka pritožbe na v skladu s to direktivo sprejete odločitve pristojnih organov na podlagi nacionalnih zakonov in drugih predpisov. |
| --- | --- |

(f)

opis postopka pritožbe na v skladu s to direktivo sprejete odločitve pristojnih organov na podlagi nacionalnih zakonov in drugih predpisov.

2.   Države članice zagotovijo, da so informacije iz odstavka 1 jasne in uporabniku razumljive, da so brez težav dostopne na daljavo in v elektronski obliki ter da se redno posodabljajo.

3.   Države članice zagotovijo, da se na vsako zahtevo po informacijah, naslovljeno na enotne kontaktne točke, odgovori čim prej.

4.   Države članice in Komisija sprejmejo spremljevalne ukrepe in tako enotne kontaktne točke spodbudijo, da informacije iz odstavka 1 ponudijo tudi v drugih uradnih jezikih Unije. To ne vpliva na zakonodajo držav članic o uporabi jezikov na njihovem ozemlju.

5.   Države članice sodelujejo med seboj in s Komisijo za namene izvajanja odstavkov 1, 2 in 4.

| (47) | vstavijo se naslednji členi:
  „Člen 57a
  Postopki po elektronski poti
  1.   Države članice zagotovijo, da se vse zahteve, postopki in formalnosti v zvezi z zadevami iz te direktive lahko brez težav zaključijo na daljavo ter po elektronski poti prek ustrezne enotne kontaktne točke ali ustreznih pristojnih organov. To pristojnim organom držav članic ne preprečuje, da pozneje ne bi zahtevali overjenih kopij, če imajo upravičene dvome in kadar je to nujno potrebno.
  2.   Odstavek 1 se ne nanaša na izvajanje prilagoditvenega obdobja ali preizkusa poklicne usposobljenosti.
  3.   Kadar država članica utemeljeno zahteva izpopolnjene elektronske podpise, kakor je določeno v točki 2 člena 2 Direktive 1999/93/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 1999 o okviru Skupnosti za elektronski podpis (20) za zaključek postopkov iz odstavka 1 tega člena, države članice sprejmejo elektronske podpise v skladu z Odločbo Komisije 2009/767/ES z dne 16. oktobra 2009 o vzpostavitvi ukrepov za pospeševanje uporabe postopkov po elektronski poti s pomočjo enotnih kontaktnih točk po Direktivi 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta o storitvah na notranjem trgu (21) in zagotovijo tehnične ukrepe za obdelavo dokumentov v obliki izpopolnjenega elektronskega podpisa, opredeljenega s Sklepom Komisije 2011/130/EU z dne 25. februarja 2011 o določitvi minimalnih zahtev glede čezmejne obdelave dokumentov z elektronskim podpisom pristojnih organov v skladu z Direktivo 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta o storitvah na notranjem trgu (22).
  4.   Vsi postopki se izvedejo v skladu s členom 8 Direktive 2006/123/ES o enotnih kontaktnih točkah. Postopkovni roki, določeni v členu 7(4) in členu 51, začnejo teči ob vložitvi prošnje ali posredovanju katerega koli manjkajočega dokumenta državljana enotni kontaktni točki ali neposredno ustreznemu pristojnemu organu. Zahteve za overjene kopije iz odstavka 1 tega člena ne štejejo kot zahteve za manjkajoče dokumente.
  Člen 57b
  Centri za pomoč
  1.   Vsaka država članica najpozneje do 18. januarja 2016 imenuje center za pomoč, katerega naloga je državljanom, pa tudi centrom za pomoč drugih držav članic zagotoviti pomoč glede priznavanja poklicnih kvalifikacij iz te direktive, vključno z informacijami o nacionalni zakonodaji, ki ureja poklice in opravljanje navedenih poklicev, socialni zakonodaji in po potrebi o etičnih pravilih.
  2.   Centri za pomoč v državah članicah gostiteljicah državljanom, po potrebi v sodelovanju s centrom za pomoč v državi članici izvora, pristojnimi organi in enotnimi kontaktnimi točkami v državi članici gostiteljici, nudijo pomoč pri uveljavljanju pravic, ki jih imajo na podlagi te direktive.
  3.   Pristojni organi v državi članici izvora ali državi članici gostiteljici morajo v celoti sodelovati s centrom za pomoč v državi članici gostiteljici in po potrebi v državi članici izvora in jim na zahtevo zagotoviti vse pomembne informacije o posameznih primerih na podlagi pravil o varstvu podatkov v skladu z direktivama 95/46/ES in 2002/58/ES.
  4.   Na zahtevo Komisije centri za pomoč Komisijo v dveh mesecih po prejemu take zahteve obvestijo o rezultatih poizvedb, ki jih obravnava Komisija.
  Člen 57c
  Izvajanje pooblastila
  1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.
  2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz tretjega pododstavka člena 3(2), člena 20, drugega pododstavka člena 21(6), člena 21a(4), člena 25(5), drugega odstavka člena 26, drugega pododstavka člena 31(2), drugega pododstavka člena 34(2), člena 35(4) in (5), drugega pododstavka člena 38(1), tretjega pododstavka člena 40(1), drugega pododstavka člena 44(2), člena 49a(4) in člena 49b(4) se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 17. januarja 2014. Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem pet-letnega obdobja. Prenos pooblastila se avtomatično podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.
  3.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz tretjega pododstavka člena 3(2), člena 20, drugega pododstavka člena 21(6), člena 21a(4), člena 25(5), drugega odstavka člena 26, drugega pododstavka člena 31(2), drugega pododstavka člena 34(2), člena 35(4) in (5), drugega pododstavka člena 38(1), tretjega pododstavka člena 40(1), drugega pododstavka člena 44(2), člena 49a(4) in člena 49b(4) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.
  4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.
  5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s tretjim pododstavkom člena 3(2), členom 20, drugim pododstavkom člena 21(6), členom 21a(4), členom 25(5), drugim odstavkom člena 26, drugim pododstavkom člena 31(2), drugim pododstavkom člena 34(2), členom 35(4) in (5), drugim pododstavkom člena 38(1), tretjim pododstavkom člena 40(1), drugim pododstavkom člena 44(2), členom 49a(4) in členom 49b(4), začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. |
| --- | --- |

(47)

vstavijo se naslednji členi:

„Člen 57a

Postopki po elektronski poti

1.   Države članice zagotovijo, da se vse zahteve, postopki in formalnosti v zvezi z zadevami iz te direktive lahko brez težav zaključijo na daljavo ter po elektronski poti prek ustrezne enotne kontaktne točke ali ustreznih pristojnih organov. To pristojnim organom držav članic ne preprečuje, da pozneje ne bi zahtevali overjenih kopij, če imajo upravičene dvome in kadar je to nujno potrebno.

2.   Odstavek 1 se ne nanaša na izvajanje prilagoditvenega obdobja ali preizkusa poklicne usposobljenosti.

3.   Kadar država članica utemeljeno zahteva izpopolnjene elektronske podpise, kakor je določeno v točki 2 člena 2 Direktive 1999/93/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 1999 o okviru Skupnosti za elektronski podpis (20) za zaključek postopkov iz odstavka 1 tega člena, države članice sprejmejo elektronske podpise v skladu z Odločbo Komisije 2009/767/ES z dne 16. oktobra 2009 o vzpostavitvi ukrepov za pospeševanje uporabe postopkov po elektronski poti s pomočjo enotnih kontaktnih točk po Direktivi 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta o storitvah na notranjem trgu (21) in zagotovijo tehnične ukrepe za obdelavo dokumentov v obliki izpopolnjenega elektronskega podpisa, opredeljenega s Sklepom Komisije 2011/130/EU z dne 25. februarja 2011 o določitvi minimalnih zahtev glede čezmejne obdelave dokumentov z elektronskim podpisom pristojnih organov v skladu z Direktivo 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta o storitvah na notranjem trgu (22).

4.   Vsi postopki se izvedejo v skladu s členom 8 Direktive 2006/123/ES o enotnih kontaktnih točkah. Postopkovni roki, določeni v členu 7(4) in členu 51, začnejo teči ob vložitvi prošnje ali posredovanju katerega koli manjkajočega dokumenta državljana enotni kontaktni točki ali neposredno ustreznemu pristojnemu organu. Zahteve za overjene kopije iz odstavka 1 tega člena ne štejejo kot zahteve za manjkajoče dokumente.

Člen 57b

Centri za pomoč

1.   Vsaka država članica najpozneje do 18. januarja 2016 imenuje center za pomoč, katerega naloga je državljanom, pa tudi centrom za pomoč drugih držav članic zagotoviti pomoč glede priznavanja poklicnih kvalifikacij iz te direktive, vključno z informacijami o nacionalni zakonodaji, ki ureja poklice in opravljanje navedenih poklicev, socialni zakonodaji in po potrebi o etičnih pravilih.

2.   Centri za pomoč v državah članicah gostiteljicah državljanom, po potrebi v sodelovanju s centrom za pomoč v državi članici izvora, pristojnimi organi in enotnimi kontaktnimi točkami v državi članici gostiteljici, nudijo pomoč pri uveljavljanju pravic, ki jih imajo na podlagi te direktive.

3.   Pristojni organi v državi članici izvora ali državi članici gostiteljici morajo v celoti sodelovati s centrom za pomoč v državi članici gostiteljici in po potrebi v državi članici izvora in jim na zahtevo zagotoviti vse pomembne informacije o posameznih primerih na podlagi pravil o varstvu podatkov v skladu z direktivama 95/46/ES in 2002/58/ES.

4.   Na zahtevo Komisije centri za pomoč Komisijo v dveh mesecih po prejemu take zahteve obvestijo o rezultatih poizvedb, ki jih obravnava Komisija.

Člen 57c

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz tretjega pododstavka člena 3(2), člena 20, drugega pododstavka člena 21(6), člena 21a(4), člena 25(5), drugega odstavka člena 26, drugega pododstavka člena 31(2), drugega pododstavka člena 34(2), člena 35(4) in (5), drugega pododstavka člena 38(1), tretjega pododstavka člena 40(1), drugega pododstavka člena 44(2), člena 49a(4) in člena 49b(4) se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 17. januarja 2014. Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem pet-letnega obdobja. Prenos pooblastila se avtomatično podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz tretjega pododstavka člena 3(2), člena 20, drugega pododstavka člena 21(6), člena 21a(4), člena 25(5), drugega odstavka člena 26, drugega pododstavka člena 31(2), drugega pododstavka člena 34(2), člena 35(4) in (5), drugega pododstavka člena 38(1), tretjega pododstavka člena 40(1), drugega pododstavka člena 44(2), člena 49a(4) in člena 49b(4) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s tretjim pododstavkom člena 3(2), členom 20, drugim pododstavkom člena 21(6), členom 21a(4), členom 25(5), drugim odstavkom člena 26, drugim pododstavkom člena 31(2), drugim pododstavkom člena 34(2), členom 35(4) in (5), drugim pododstavkom člena 38(1), tretjim pododstavkom člena 40(1), drugim pododstavkom člena 44(2), členom 49a(4) in členom 49b(4), začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

| (48) | člen 58 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 58
  Postopek v odboru
  1.   Komisiji pomaga Odbor za priznavanje poklicnih kvalifikacij. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.
  2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.“. |
| --- | --- |

(48)

člen 58 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 58

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga Odbor za priznavanje poklicnih kvalifikacij. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.“.

| (49) | člen 59 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 59
  Preglednost
  1.   Države članice Komisiji predložijo seznam reguliranih poklicev, pri čemer podrobno navedejo dejavnosti, ki jih zajema vsak poklic, ter seznam reguliranega izobraževanja in usposabljanja ter usposabljanja s posebno strukturo iz točke (c)(ii) člena 11, na njihovem ozemlju do 18. januarja 2016. Morebitne spremembe teh seznamov je prav tako treba nemudoma priglasiti Komisiji. Komisija vzpostavi in vzdržuje javno dostopno zbirko podatkov o reguliranih poklicih, vključno s splošnim opisom dejavnosti, ki jih zajema vsak poklic.
  2.   Države članice do 18. januarja 2016 Komisiji priglasijo seznam poklicev, za katere je potrebno predhodno preverjanje kvalifikacij v skladu s členom 7(4). Države članice Komisiji posebej utemeljijo vključitev vsakega posameznega poklica na ta seznam.
  3.   Države članice preverijo, ali so zahteve na podlagi njihovega pravnega sistema, ki imetniku določene poklicne kvalifikacije omejujejo dostop do ali opravljanje poklica, vključno z uporabo poklicnih nazivov in poklicnih dejavnosti, dovoljenih na podlagi takega naziva, ki se v tem členu navajajo kot „zahteve“, skladne z naslednjimi načeli:






  (a) | zahteve ne smejo biti neposredno ali posredno diskriminatorne na podlagi državljanstva ali kraja prebivališča; |
| --- | --- | --- |

(49)

člen 59 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 59

Preglednost

1.   Države članice Komisiji predložijo seznam reguliranih poklicev, pri čemer podrobno navedejo dejavnosti, ki jih zajema vsak poklic, ter seznam reguliranega izobraževanja in usposabljanja ter usposabljanja s posebno strukturo iz točke (c)(ii) člena 11, na njihovem ozemlju do 18. januarja 2016. Morebitne spremembe teh seznamov je prav tako treba nemudoma priglasiti Komisiji. Komisija vzpostavi in vzdržuje javno dostopno zbirko podatkov o reguliranih poklicih, vključno s splošnim opisom dejavnosti, ki jih zajema vsak poklic.

2.   Države članice do 18. januarja 2016 Komisiji priglasijo seznam poklicev, za katere je potrebno predhodno preverjanje kvalifikacij v skladu s členom 7(4). Države članice Komisiji posebej utemeljijo vključitev vsakega posameznega poklica na ta seznam.

3.   Države članice preverijo, ali so zahteve na podlagi njihovega pravnega sistema, ki imetniku določene poklicne kvalifikacije omejujejo dostop do ali opravljanje poklica, vključno z uporabo poklicnih nazivov in poklicnih dejavnosti, dovoljenih na podlagi takega naziva, ki se v tem členu navajajo kot „zahteve“, skladne z naslednjimi načeli:

(a)

zahteve ne smejo biti neposredno ali posredno diskriminatorne na podlagi državljanstva ali kraja prebivališča;

| (b) | zahteve morajo biti utemeljene s prevladujočimi razlogi splošnega interesa; |
| --- | --- |

(b)

zahteve morajo biti utemeljene s prevladujočimi razlogi splošnega interesa;

| (c) | zahteve morajo biti take, da zagotavljajo uresničitev zastavljenega cilja, in ne smejo preseči tega, kar je potrebno za uresničitev cilja. |
| --- | --- |

(c)

zahteve morajo biti take, da zagotavljajo uresničitev zastavljenega cilja, in ne smejo preseči tega, kar je potrebno za uresničitev cilja.

4.   Odstavek 1 se uporablja tudi za poklice, ki jih v državi članici regulira združenje ali organizacija v smislu člena 3(2), in vse zahteve za članstvo v teh združenjih ali organizacijah.

5.   Države članice Komisiji do 18. januarja 2016 zagotovijo informacije o zahtevah, ki jih nameravajo ohraniti, in razloge za mnenje, da so te zahteve v skladu z odstavkom 3. Države članice v šestih mesecih po sprejetju ukrepa zagotovijo informacije o zahtevah, ki so jih naknadno uvedle, in razloge za mnenje, da so njihove zahteve skladne z odstavkom 3.

6.   Države članice do 18. januarja 2016 in nato vsaki dve leti predložijo tudi poročilo o zahtevah, ki so jih odpravile ali ublažile.

7.   Komisija poročila iz odstavka 5 pošlje drugim državam članicam, ki v šestih mesecih po prejemu poročila predložijo svoje pripombe. V tem šestmesečnem obdobju se Komisija posvetuje z interesnimi skupinami, vključno z zadevnimi poklici.

8.   Komisija na podlagi informacij, ki jih prejme od držav članic, povzetek poročila predloži skupini koordinatorjev, ustanovljeni s Sklepom Komisije 2007/172/ES z dne 19. marca 2007 o ustanovitvi skupine koordinatorjev za priznavanje poklicnih kvalifikacij (23), ki lahko predloži pripombe.

9.   Ob upoštevanju pripomb iz odstavkov 7 in 8 Komisija do 18. januarja 2017 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži svoje končne ugotovitve, ki jim po potrebi priloži predloge za nadaljnje pobude.

| (50) | člen 60 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se doda naslednji pododstavek:
  „Od 18. januarja 2016 statistični povzetek sprejetih odločitev iz prvega pododstavka vsebuje podrobne informacije o številu in vrsti odločitev, sprejetih v skladu s to direktivo, vključno z vrsto odločitev o delnem dostopu, ki jih sprejmejo pristojni organi v skladu s členom 4f, ter opisom glavnih težav pri uporabi te direktive“. |
| --- | --- | --- |

(50)

člen 60 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se doda naslednji pododstavek:

„Od 18. januarja 2016 statistični povzetek sprejetih odločitev iz prvega pododstavka vsebuje podrobne informacije o številu in vrsti odločitev, sprejetih v skladu s to direktivo, vključno z vrsto odločitev o delnem dostopu, ki jih sprejmejo pristojni organi v skladu s členom 4f, ter opisom glavnih težav pri uporabi te direktive“.

| (b) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Komisija do 18. januarja 2019 in nato vsakih pet let objavi poročilo o izvajanju te direktive.
  V prvem takem poročilu je poudarek namenjen zlasti novim elementom, uvedenim v tej direktivi, obravnavane pa so predvsem naslednje teme:






  (a) | delovanje evropske poklicne izkaznice; |
| --- | --- | --- |

(b)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Komisija do 18. januarja 2019 in nato vsakih pet let objavi poročilo o izvajanju te direktive.

V prvem takem poročilu je poudarek namenjen zlasti novim elementom, uvedenim v tej direktivi, obravnavane pa so predvsem naslednje teme:

(a)

delovanje evropske poklicne izkaznice;

| (b) | posodobitev znanja, veščin in kompetenc za poklice iz poglavja III naslova III, vključno s seznamom sposobnosti iz člena 31(7); |
| --- | --- |

(b)

posodobitev znanja, veščin in kompetenc za poklice iz poglavja III naslova III, vključno s seznamom sposobnosti iz člena 31(7);

| (c) | delovanje skupnih okvirov za usposabljanje in skupnih preizkusov usposobljenosti; |
| --- | --- |

(c)

delovanje skupnih okvirov za usposabljanje in skupnih preizkusov usposobljenosti;

| (d) | rezultati posebnih dopolnilnih programov iz romunskih zakonov ali drugih predpisov o imetnikih dokazil o formalnih kvalifikacijah iz člena 33a ali imetnikih dokazil o formalnih kvalifikacijah na posrednješolski ravni, da se oceni potreba po pregledu sedanjih določb o ureditvi pridobljenih pravic, ki veljajo za romunska dokazila o formalnih kvalifikacijah medicinske sestre za splošno zdravstveno nego. |
| --- | --- |

(d)

rezultati posebnih dopolnilnih programov iz romunskih zakonov ali drugih predpisov o imetnikih dokazil o formalnih kvalifikacijah iz člena 33a ali imetnikih dokazil o formalnih kvalifikacijah na posrednješolski ravni, da se oceni potreba po pregledu sedanjih določb o ureditvi pridobljenih pravic, ki veljajo za romunska dokazila o formalnih kvalifikacijah medicinske sestre za splošno zdravstveno nego.

Države članice zagotovijo vse potrebne informacije za pripravo navedenega poročila.“;

| (51) | v členu 61 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:
  „Po potrebi Komisija sprejme izvedbeni akt, s katerim zadevni državi članici dovoli, da v omejenem obdobju odstopa od zadevne določbe.“; |
| --- | --- |

(51)

v členu 61 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:

„Po potrebi Komisija sprejme izvedbeni akt, s katerim zadevni državi članici dovoli, da v omejenem obdobju odstopa od zadevne določbe.“;

| (52) | prilogi II in III se črtata; |
| --- | --- |

(52)

prilogi II in III se črtata;

| (53) | v točki 1 Priloge VII se doda naslednja točka:






  „(g) | Kadar država članica to zahteva za svoje državljane, dokazilo o tem, da strokovnjaku niso bile začasno ali dokončno odvzete pravice do opravljanja poklica, in da ni bil kazensko obsojen.“ |
| --- | --- | --- |

(53)

v točki 1 Priloge VII se doda naslednja točka:

„(g)

Kadar država članica to zahteva za svoje državljane, dokazilo o tem, da strokovnjaku niso bile začasno ali dokončno odvzete pravice do opravljanja poklica, in da ni bil kazensko obsojen.“

Člen 2

Sprememba Uredbe (EU) št. 1024/2012

Točka 2 Priloge k Uredbi (EU) št. 1024/2012 se nadomesti z naslednjim:

| „2. | Direktiva 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta (24): členi 4a do 4e, člen 8, člen 21a, člen 50, člen 56 in člen 56a. |
| --- | --- |

„2.

Direktiva 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta (24): členi 4a do 4e, člen 8, člen 21a, člen 50, člen 56 in člen 56a.

Člen 3

Prenos

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo do 18. januarja 2016.

2.   Vse države članice, ki 17. januarja 2014 zagotovijo dostop do usposabljanja za babico za smer I v skladu s členom 40(2) Direktive 2005/36/ES po zaključku najmanj prvih deset let splošnega šolskega izobraževanja, uskladijo zakone in druge predpise, potrebne za izpolnjevanje sprejemnih zahtev za usposabljanje za babico v skladu s točko (a) člena 40(2) navedene direktive do 18. januarja 2020.

3.   Države članice Komisiji nemudoma sporočijo besedilo ukrepov iz odstavkov 1 in 2.

4.   Države članice se v sprejetih ukrepih iz odstavkov 1 in 2 sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

5.   Države članice sporočijo Komisiji besedilo temeljnih ukrepov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 4

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Člen 5

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Strasbourgu, 20. novembra 2013

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednik

V. LEŠKEVIČIUS

---

(1)  UL C 191, 29.6.2012, str. 103.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 9. oktobra 2013 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 15. novembra 2013.

2

(3)  UL L 255, 30.9.2005, str. 22.

3

(4)  UL L 158, 30.4.2004, str. 77.

4

(5)  UL C 153 E, 31.5.2013, str. 15.

5

(6)  UL L 78, 26.3.1977, str. 17.

6

(7)  UL L 77, 14.3.1998, str. 36.

7

(8)  UL L 316, 14.11.2012, str. 1.

8

(9)  UL L 88, 4.4.2011, str. 45.

9

(10)  UL L 376, 27.12.2006, str. 36.

10

(11)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

11

(12)  UL C 369, 17.12.2011, str. 14.

12

(13)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

13

(14)  UL C 137, 12.5.2012, str. 1.

14

(15)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

15

(16)  UL L 201, 31.7.2002, str. 37.

16

(17)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.“;

17

(18)  UL C 111, 6.5.2008, str. 1.“;

18

(19)  UL L 376, 27.12.2006, str. 36.“;

19

(20)  UL L 13, 19.1.2000, str. 12.

20

(21)  UL L 274, 20.10.2009, str. 36.

21

(22)  UL L 53, 26.2.2011, str. 66.“;

22

(23)  UL L 79, 20.3.2007, str. 38.“;

23

(24)  UL L 255, 30.9.2005, str. 22.“

24

---

Izjava Komisije

Komisija bo pri pripravi delegiranih aktov iz člena 57c(2) zagotovila, da Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in ustrezno predloži zadevne dokumente, ter dovolj zgodaj opravila posvetovanja, zlasti s strokovnjaki pristojnih organov in institucij, strokovnih združenj in izobraževalnih ustanov iz vseh držav članic ter po potrebi s strokovnjaki iz vrst socialnih partnerjev.

---

SKLEPI

| 28.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 354/171 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 354/171

---

SKLEP št. 1386/2013/EU EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 20. novembra 2013

o splošnem okoljskem akcijskem programu Unije do leta 2020 „Dobro živeti ob upoštevanju omejitev našega planeta“

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 192(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Unija si je s svežnjem politik in ukrepov z namenom vzpostavitve nizkoogljičnega in z viri gospodarnega gospodarstva (4) zadala cilj, da bo do leta 2020 postala pametno, trajnostno in vključujoče gospodarstvo. |
| --- | --- |

(1)

Unija si je s svežnjem politik in ukrepov z namenom vzpostavitve nizkoogljičnega in z viri gospodarnega gospodarstva (4) zadala cilj, da bo do leta 2020 postala pametno, trajnostno in vključujoče gospodarstvo.

| (2) | Zaporedni okoljski akcijski programi od leta 1973 zagotavljajo okvir za delovanje Unije na področju okolja. |
| --- | --- |

(2)

Zaporedni okoljski akcijski programi od leta 1973 zagotavljajo okvir za delovanje Unije na področju okolja.

| (3) | Šesti okoljski akcijski program Skupnosti (5) (v nadaljnjem besedilu: šesti okoljski akcijski program) se je iztekel julija 2012, vendar se mnogo ukrepov in dejavnosti iz tega programa še vedno izvaja. |
| --- | --- |

(3)

Šesti okoljski akcijski program Skupnosti (5) (v nadaljnjem besedilu: šesti okoljski akcijski program) se je iztekel julija 2012, vendar se mnogo ukrepov in dejavnosti iz tega programa še vedno izvaja.

| (4) | S končno oceno šestega okoljskega akcijskega programa je bilo ugotovljeno, da je program koristil okolju in da je zagotovil celovito strateško usmeritev okoljske politike. Kljub tem dosežkom še vedno obstajajo netrajnostni trendi na štirih prednostnih področjih iz šestega okoljskega akcijskega programa: podnebne spremembe, narava in biotska raznovrstnost, okolje in zdravje ter kakovost življenja in naravni viri ter odpadki. |
| --- | --- |

(4)

S končno oceno šestega okoljskega akcijskega programa je bilo ugotovljeno, da je program koristil okolju in da je zagotovil celovito strateško usmeritev okoljske politike. Kljub tem dosežkom še vedno obstajajo netrajnostni trendi na štirih prednostnih področjih iz šestega okoljskega akcijskega programa: podnebne spremembe, narava in biotska raznovrstnost, okolje in zdravje ter kakovost življenja in naravni viri ter odpadki.

| (5) | V končni oceni šestega okoljskega akcijskega programa so bile izpostavljene nekatere pomanjkljivosti. Države članice in ustrezne institucije Unije se morajo zato v celoti zavezati, da se dosežejo cilji iz sedmega okoljskega akcijskega programa, in se zavzemati za to, da bi program prinesel pričakovane koristi. |
| --- | --- |

(5)

V končni oceni šestega okoljskega akcijskega programa so bile izpostavljene nekatere pomanjkljivosti. Države članice in ustrezne institucije Unije se morajo zato v celoti zavezati, da se dosežejo cilji iz sedmega okoljskega akcijskega programa, in se zavzemati za to, da bi program prinesel pričakovane koristi.

| (6) | V skladu s poročilom Evropske agencije za okolje z naslovom „Evropsko okolje – stanje in napovedi 2010“ (v nadaljnjem besedilu: SOER 2010) še vedno ostajajo številni večji okoljski izzivi in da bodo posledice hude, če se ne bomo z njimi spoprijeli. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s poročilom Evropske agencije za okolje z naslovom „Evropsko okolje – stanje in napovedi 2010“ (v nadaljnjem besedilu: SOER 2010) še vedno ostajajo številni večji okoljski izzivi in da bodo posledice hude, če se ne bomo z njimi spoprijeli.

| (7) | Zaradi svetovnih sistemskih trendov in izzivov v zvezi s populacijsko dinamiko, urbanizacijo, boleznimi in pandemijami, vse hitrejšimi tehnološkimi spremembami ter netrajnostno gospodarsko rastjo sta obravnavanje okoljskih izzivov in doseganje dolgoročnega trajnostnega razvoja še bolj zapletena. Za zagotovitev dolgoročne blaginje Unije je treba sprejeti nadaljnje ukrepe za obravnavo navedenih izzivov. |
| --- | --- |

(7)

Zaradi svetovnih sistemskih trendov in izzivov v zvezi s populacijsko dinamiko, urbanizacijo, boleznimi in pandemijami, vse hitrejšimi tehnološkimi spremembami ter netrajnostno gospodarsko rastjo sta obravnavanje okoljskih izzivov in doseganje dolgoročnega trajnostnega razvoja še bolj zapletena. Za zagotovitev dolgoročne blaginje Unije je treba sprejeti nadaljnje ukrepe za obravnavo navedenih izzivov.

| (8) | Bistveno je, da se v skladu z jasno dolgoročno vizijo za leto 2050 določijo prednostni cilji Unije za leto 2020. S tem bi zagotovili tudi trdno okolje za trajnostne naložbe in rast. Sedmi okoljski akcijski program bi moral temeljiti na pobudah politike iz strategije Evropa 2020 (6), vključno s svežnjem pravil Unije na področjih podnebja in energije (7), sporočilom Komisije o načrtu za prehod na nizkoogljično gospodarstvo do leta 2050 (8), strategijo EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020 (9), načrtom za Evropo, gospodarno z viri (10), vodilno pobudo o Uniji inovacij (11) in strategijo Evropske unije za trajnostni razvoj. |
| --- | --- |

(8)

Bistveno je, da se v skladu z jasno dolgoročno vizijo za leto 2050 določijo prednostni cilji Unije za leto 2020. S tem bi zagotovili tudi trdno okolje za trajnostne naložbe in rast. Sedmi okoljski akcijski program bi moral temeljiti na pobudah politike iz strategije Evropa 2020 (6), vključno s svežnjem pravil Unije na področjih podnebja in energije (7), sporočilom Komisije o načrtu za prehod na nizkoogljično gospodarstvo do leta 2050 (8), strategijo EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020 (9), načrtom za Evropo, gospodarno z viri (10), vodilno pobudo o Uniji inovacij (11) in strategijo Evropske unije za trajnostni razvoj.

| (9) | Sedmi okoljski akcijski program bi moral prispevati k doseganju okoljskih ciljev in ciljev, povezanih s podnebnimi spremembami, ki jih je Unija že določila, in opredeliti vrzeli v politiki, kjer bi lahko bili potrebni dodatni cilji. |
| --- | --- |

(9)

Sedmi okoljski akcijski program bi moral prispevati k doseganju okoljskih ciljev in ciljev, povezanih s podnebnimi spremembami, ki jih je Unija že določila, in opredeliti vrzeli v politiki, kjer bi lahko bili potrebni dodatni cilji.

| (10) | Unija je sklenila, da do leta 2020 za vsaj 20 % zmanjša svoje emisije toplogrednih plinov (30 %, pod pogojem, da se druge razvite države zavežejo primerljivim zmanjšanjem emisij, države v razvoju pa ustrezno prispevajo glede na svoje odgovornosti in zmožnosti); zagotovila, da se 20 % porabe energije do leta 2020 pridobi iz obnovljivih virov in dosegla za 20 % zmanjšano porabo primarne energije v primerjavi s predvidenimi ravnmi z večjo energetsko učinkovitostjo (12). |
| --- | --- |

(10)

Unija je sklenila, da do leta 2020 za vsaj 20 % zmanjša svoje emisije toplogrednih plinov (30 %, pod pogojem, da se druge razvite države zavežejo primerljivim zmanjšanjem emisij, države v razvoju pa ustrezno prispevajo glede na svoje odgovornosti in zmožnosti); zagotovila, da se 20 % porabe energije do leta 2020 pridobi iz obnovljivih virov in dosegla za 20 % zmanjšano porabo primarne energije v primerjavi s predvidenimi ravnmi z večjo energetsko učinkovitostjo (12).

| (11) | Unija je sklenila, da bo do leta 2020 zaustavila izgubo biotske raznovrstnosti in degradacijo ekosistemskih storitev v Uniji ter dosegla njihovo obnovitev, kolikor je to mogoče in povečala prispevek Unije k preprečevanju svetovne izgube biotske raznovrstnosti (13). |
| --- | --- |

(11)

Unija je sklenila, da bo do leta 2020 zaustavila izgubo biotske raznovrstnosti in degradacijo ekosistemskih storitev v Uniji ter dosegla njihovo obnovitev, kolikor je to mogoče in povečala prispevek Unije k preprečevanju svetovne izgube biotske raznovrstnosti (13).

| (12) | Unija podpira cilje za zaustavitev svetovne izgube gozdnih površin najpozneje do leta 2030 in zmanjšanje bruto vrednosti krčenja tropskih gozdov do leta 2020 za vsaj 50 % v primerjavi z ravnjo leta 2008 (14). |
| --- | --- |

(12)

Unija podpira cilje za zaustavitev svetovne izgube gozdnih površin najpozneje do leta 2030 in zmanjšanje bruto vrednosti krčenja tropskih gozdov do leta 2020 za vsaj 50 % v primerjavi z ravnjo leta 2008 (14).

| (13) | Unija je sklenila, da bo do leta 2015 dosegla dobro stanje vseh voda Unije, vključno s sladko vodo (reke in jezera, podzemna voda), somornicami (rečna ustja/delte) in obalnim morjem, ki je eno navtično miljo oddaljeno od obale (15). |
| --- | --- |

(13)

Unija je sklenila, da bo do leta 2015 dosegla dobro stanje vseh voda Unije, vključno s sladko vodo (reke in jezera, podzemna voda), somornicami (rečna ustja/delte) in obalnim morjem, ki je eno navtično miljo oddaljeno od obale (15).

| (14) | Unija je sklenila, da bo dosegla dobro okoljsko stanje v vseh morskih vodah Unije do leta 2020 (16). |
| --- | --- |

(14)

Unija je sklenila, da bo dosegla dobro okoljsko stanje v vseh morskih vodah Unije do leta 2020 (16).

| (15) | Unija je sklenila, da bo dosegla ravni kakovosti zraka, ki nimajo znatnih negativnih vplivov na in tveganj za človekovo zdravje in okolje (17). |
| --- | --- |

(15)

Unija je sklenila, da bo dosegla ravni kakovosti zraka, ki nimajo znatnih negativnih vplivov na in tveganj za človekovo zdravje in okolje (17).

| (16) | Unija je sklenila, da bo do leta 2020 dosegla cilj, da bodo načini proizvodnje in uporabe kemikalij takšni, da se čim bolj zmanjšajo znatni škodljivi učinki na človekovo zdravje in okolje (18). |
| --- | --- |

(16)

Unija je sklenila, da bo do leta 2020 dosegla cilj, da bodo načini proizvodnje in uporabe kemikalij takšni, da se čim bolj zmanjšajo znatni škodljivi učinki na človekovo zdravje in okolje (18).

| (17) | Unija je sklenila, da bo varovala okolje in človekovo zdravje s preprečevanjem ali zmanjšanjem škodljivih vplivov nastajanja odpadkov in ravnanja z njimi ter z zmanjšanjem skupnega vpliva rabe virov in izboljšanjem njene učinkovitosti na podlagi naslednje hierarhije ravnanja z odpadki: preprečevanje nastajanja, priprava za ponovno uporabo, recikliranje, druge vrste predelave in odstranjevanje (19). |
| --- | --- |

(17)

Unija je sklenila, da bo varovala okolje in človekovo zdravje s preprečevanjem ali zmanjšanjem škodljivih vplivov nastajanja odpadkov in ravnanja z njimi ter z zmanjšanjem skupnega vpliva rabe virov in izboljšanjem njene učinkovitosti na podlagi naslednje hierarhije ravnanja z odpadki: preprečevanje nastajanja, priprava za ponovno uporabo, recikliranje, druge vrste predelave in odstranjevanje (19).

| (18) | Unija je sklenila, da bo spodbujala prehod na zeleno gospodarstvo in si bo prizadevala za popolno ločevanje gospodarske rasti od degradacije okolja (20). |
| --- | --- |

(18)

Unija je sklenila, da bo spodbujala prehod na zeleno gospodarstvo in si bo prizadevala za popolno ločevanje gospodarske rasti od degradacije okolja (20).

| (19) | Unija je sklenila, da si bo v okviru trajnostnega razvoja prizadevala za doseganje nevtralnosti na področju degradacije zemljišč (21). |
| --- | --- |

(19)

Unija je sklenila, da si bo v okviru trajnostnega razvoja prizadevala za doseganje nevtralnosti na področju degradacije zemljišč (21).

| (20) | Okoljska politika Unije se v skladu s členom 191(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) zavzema za visoko raven varstva, pri čemer se upošteva raznolikost razmer v posameznih regijah Unije, in temelji na previdnostnem načelu in na načelih, da bi bilo treba delovati preventivno, da bi bilo treba okoljsko škodo prednostno odpravljati pri viru in da bi moral plačati povzročitelj obremenitve. |
| --- | --- |

(20)

Okoljska politika Unije se v skladu s členom 191(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) zavzema za visoko raven varstva, pri čemer se upošteva raznolikost razmer v posameznih regijah Unije, in temelji na previdnostnem načelu in na načelih, da bi bilo treba delovati preventivno, da bi bilo treba okoljsko škodo prednostno odpravljati pri viru in da bi moral plačati povzročitelj obremenitve.

| (21) | V skladu z načelom subsidiarnosti bi bilo treba ukrepe za doseganje prednostnih ciljev sedmega okoljskega akcijskega programa sprejeti na različnih ravneh upravljanja. |
| --- | --- |

(21)

V skladu z načelom subsidiarnosti bi bilo treba ukrepe za doseganje prednostnih ciljev sedmega okoljskega akcijskega programa sprejeti na različnih ravneh upravljanja.

| (22) | Pri zagotavljanju uspešnosti sedmega okoljskega akcijskega programa in doseganju njegovih prednostnih ciljev je pomembno pregledno sodelovanje z nevladnimi udeleženci. |
| --- | --- |

(22)

Pri zagotavljanju uspešnosti sedmega okoljskega akcijskega programa in doseganju njegovih prednostnih ciljev je pomembno pregledno sodelovanje z nevladnimi udeleženci.

| (23) | Ne le, da izguba biotske raznovrstnosti in degradacija ekosistemov v Uniji pomembno vplivata na okolje in dobro počutje človeka, marveč vplivata tudi na prihodnje generacije in predstavljata visoke stroške za celotno družbo, zlasti za gospodarske udeležence v sektorjih, ki so neposredno odvisni od ekosistemskih storitev. |
| --- | --- |

(23)

Ne le, da izguba biotske raznovrstnosti in degradacija ekosistemov v Uniji pomembno vplivata na okolje in dobro počutje človeka, marveč vplivata tudi na prihodnje generacije in predstavljata visoke stroške za celotno družbo, zlasti za gospodarske udeležence v sektorjih, ki so neposredno odvisni od ekosistemskih storitev.

| (24) | V Uniji so na voljo znatne možnosti za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in učinkovitejšo rabo energije in virov. S tem se bo na podlagi prihranka stroškov zaradi boljše učinkovitosti, trgovanja z inovacijami in boljšega upravljanja virov v njihovem celotnem življenjskem ciklu zmanjšal pritisk na okolje, konkurenčnost se bo povečala ter ustvarili se bodo novi viri rasti in delovnih mest. Da bi se ta potencial uresničil, bi bilo treba pri celovitejši politiki Unije o podnebnih spremembah upoštevati, da morajo k spoprijemanju s podnebnimi spremembami prispevati vsi gospodarski sektorji. |
| --- | --- |

(24)

V Uniji so na voljo znatne možnosti za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in učinkovitejšo rabo energije in virov. S tem se bo na podlagi prihranka stroškov zaradi boljše učinkovitosti, trgovanja z inovacijami in boljšega upravljanja virov v njihovem celotnem življenjskem ciklu zmanjšal pritisk na okolje, konkurenčnost se bo povečala ter ustvarili se bodo novi viri rasti in delovnih mest. Da bi se ta potencial uresničil, bi bilo treba pri celovitejši politiki Unije o podnebnih spremembah upoštevati, da morajo k spoprijemanju s podnebnimi spremembami prispevati vsi gospodarski sektorji.

| (25) | Okoljske težave in vplivi še vedno predstavljajo znatna tveganja za človekovo zdravje in njegovo dobro počutje, pri čemer so lahko ukrepi za izboljšanje stanja okolja koristni. |
| --- | --- |

(25)

Okoljske težave in vplivi še vedno predstavljajo znatna tveganja za človekovo zdravje in njegovo dobro počutje, pri čemer so lahko ukrepi za izboljšanje stanja okolja koristni.

| (26) | Popolno in usklajeno izvajanje okoljskega pravnega reda v Uniji je dobra naložba za okolje in človekovo zdravje ter tudi za gospodarstvo. |
| --- | --- |

(26)

Popolno in usklajeno izvajanje okoljskega pravnega reda v Uniji je dobra naložba za okolje in človekovo zdravje ter tudi za gospodarstvo.

| (27) | Okoljska politika Unije bi morala še naprej temeljiti na dobrem znanju in bi morala zagotavljati, da bi na vseh ravneh bolje razumeli dejavnike, na katerih temelji oblikovanje politik, vključno s primeri, v katerih se uporablja previdnostno načelo. |
| --- | --- |

(27)

Okoljska politika Unije bi morala še naprej temeljiti na dobrem znanju in bi morala zagotavljati, da bi na vseh ravneh bolje razumeli dejavnike, na katerih temelji oblikovanje politik, vključno s primeri, v katerih se uporablja previdnostno načelo.

| (28) | Okoljske in podnebne cilje bi bilo treba podpreti z ustreznimi naložbami, sredstva pa bi bilo treba v skladu z navedenimi cilji učinkoviteje porabiti. Spodbujati bi bilo treba javno-zasebne pobude. |
| --- | --- |

(28)

Okoljske in podnebne cilje bi bilo treba podpreti z ustreznimi naložbami, sredstva pa bi bilo treba v skladu z navedenimi cilji učinkoviteje porabiti. Spodbujati bi bilo treba javno-zasebne pobude.

| (29) | Vključevanje okoljskih vidikov v vsa ustrezna področja politike je ključno, da se zmanjšajo pritiski na okolje, ki so posledica politik in dejavnosti drugih sektorjev, ter pri izpolnjevanju okoljskih in podnebnih ciljev. |
| --- | --- |

(29)

Vključevanje okoljskih vidikov v vsa ustrezna področja politike je ključno, da se zmanjšajo pritiski na okolje, ki so posledica politik in dejavnosti drugih sektorjev, ter pri izpolnjevanju okoljskih in podnebnih ciljev.

| (30) | Za Unijo je značilna visoka gostota prebivalstva, pri čemer več kot 70 % njenih državljanov živi na mestnih in primestnih območjih ter se srečuje s posebnimi okoljskimi in podnebnimi izzivi. |
| --- | --- |

(30)

Za Unijo je značilna visoka gostota prebivalstva, pri čemer več kot 70 % njenih državljanov živi na mestnih in primestnih območjih ter se srečuje s posebnimi okoljskimi in podnebnimi izzivi.

| (31) | Številni okoljski izzivi so svetovni in se lahko v celoti obravnavajo le s celovitim globalnim pristopom, drugi okoljski izzivi pa imajo izrazito regionalno razsežnost. Zato je zanje potrebno sodelovanje s partnerskimi državami, tudi s sosednjimi državami ter čezmorskimi državami in ozemlji. |
| --- | --- |

(31)

Številni okoljski izzivi so svetovni in se lahko v celoti obravnavajo le s celovitim globalnim pristopom, drugi okoljski izzivi pa imajo izrazito regionalno razsežnost. Zato je zanje potrebno sodelovanje s partnerskimi državami, tudi s sosednjimi državami ter čezmorskimi državami in ozemlji.

| (32) | Sedmi okoljski akcijski program bi moral podpirati izvajanje, v Uniji in na mednarodni ravni, sklepov in zavez, sprejetih na konferenci Združenih narodov o trajnostnem razvoju (Rio + 20) leta 2012 ter ki imajo namen preoblikovati svetovno gospodarstvo v vključujoče in zeleno gospodarstvo v smislu trajnostnega razvoja in zmanjševanja revščine. |
| --- | --- |

(32)

Sedmi okoljski akcijski program bi moral podpirati izvajanje, v Uniji in na mednarodni ravni, sklepov in zavez, sprejetih na konferenci Združenih narodov o trajnostnem razvoju (Rio + 20) leta 2012 ter ki imajo namen preoblikovati svetovno gospodarstvo v vključujoče in zeleno gospodarstvo v smislu trajnostnega razvoja in zmanjševanja revščine.

| (33) | Ustrezna kombinacija instrumentov politike bi podjetjem in potrošnikom omogočala boljše razumevanje vpliva njihovih dejavnosti na okolje in obvladovanje tega vpliva. Takšni instrumenti politike vključujejo gospodarske pobude, tržne instrumente, zahteve glede informacij ter prostovoljne instrumente in ukrepe za dopolnitev zakonodajnih okvirov ter za sodelovanje zainteresiranih strani na različnih ravneh. |
| --- | --- |

(33)

Ustrezna kombinacija instrumentov politike bi podjetjem in potrošnikom omogočala boljše razumevanje vpliva njihovih dejavnosti na okolje in obvladovanje tega vpliva. Takšni instrumenti politike vključujejo gospodarske pobude, tržne instrumente, zahteve glede informacij ter prostovoljne instrumente in ukrepe za dopolnitev zakonodajnih okvirov ter za sodelovanje zainteresiranih strani na različnih ravneh.

| (34) | Vsi ukrepi, dejavnosti in cilji iz sedmega okoljskega akcijskega programa bi se morali razvijati v skladu z načeli pametne pravne ureditve (22) ter po potrebi na podlagi celovite presoje vplivov. |
| --- | --- |

(34)

Vsi ukrepi, dejavnosti in cilji iz sedmega okoljskega akcijskega programa bi se morali razvijati v skladu z načeli pametne pravne ureditve (22) ter po potrebi na podlagi celovite presoje vplivov.

| (35) | Napredek pri doseganju ciljev sedmega okoljskega akcijskega programa bi bilo treba spremljati, ocenjevati in vrednotiti na podlagi dogovorjenih kazalnikov. |
| --- | --- |

(35)

Napredek pri doseganju ciljev sedmega okoljskega akcijskega programa bi bilo treba spremljati, ocenjevati in vrednotiti na podlagi dogovorjenih kazalnikov.

| (36) | V skladu s členom 192(3) PDEU bi morali biti prednostni cilji okoljske politike Unije določeni v splošnem delovnem programu. |
| --- | --- |

(36)

V skladu s členom 192(3) PDEU bi morali biti prednostni cilji okoljske politike Unije določeni v splošnem delovnem programu.

| (37) | Za uresničevanje prednostnih ciljev tega sklepa je v sedmem okoljskem akcijskem programu v Prilogi opredeljenih več ukrepov in dejavnosti. |
| --- | --- |

(37)

Za uresničevanje prednostnih ciljev tega sklepa je v sedmem okoljskem akcijskem programu v Prilogi opredeljenih več ukrepov in dejavnosti.

| (38) | Ker cilja tega sklepa, namreč vzpostaviti splošni akcijski program Unije, ki določi prednostne cilje, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se ta cilj zaradi obsega in učinkov akcijskega programa lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta sklep ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja – |
| --- | --- |

(38)

Ker cilja tega sklepa, namreč vzpostaviti splošni akcijski program Unije, ki določi prednostne cilje, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se ta cilj zaradi obsega in učinkov akcijskega programa lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta sklep ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sprejme se splošni akcijski program Unije na področju okolja za obdobje do 31. decembra 2020 (v nadaljnjem besedilu: sedmi okoljski akcijski program), kakor je določeno v Prilogi.

Člen 2

1.   Prednostni cilji sedmega okoljskega akcijskega programa so:

| (a) | varovanje, ohranjanje in izboljšanje naravnega kapitala Unije; |
| --- | --- |

(a)

varovanje, ohranjanje in izboljšanje naravnega kapitala Unije;

| (b) | spreminjanje Unije v z viri gospodarno, zeleno in konkurenčno nizkoogljično gospodarstvo; |
| --- | --- |

(b)

spreminjanje Unije v z viri gospodarno, zeleno in konkurenčno nizkoogljično gospodarstvo;

| (c) | varovanje državljanov Unije pred pritiski ter tveganji za zdravje in dobro počutje, ki so povezani z okoljem; |
| --- | --- |

(c)

varovanje državljanov Unije pred pritiski ter tveganji za zdravje in dobro počutje, ki so povezani z okoljem;

| (d) | povečanje koristi okoljske zakonodaje Unije z izboljšanjem izvajanja; |
| --- | --- |

(d)

povečanje koristi okoljske zakonodaje Unije z izboljšanjem izvajanja;

| (e) | izboljšanje zbirke znanja in dokazov, na katerih temelji okoljska politika Unije; |
| --- | --- |

(e)

izboljšanje zbirke znanja in dokazov, na katerih temelji okoljska politika Unije;

| (f) | zagotovitev naložb za okoljsko in podnebno politiko ter odpravljanje okoljskih posledic; |
| --- | --- |

(f)

zagotovitev naložb za okoljsko in podnebno politiko ter odpravljanje okoljskih posledic;

| (g) | izboljšanje vključevanja okoljskih vidikov in usklajenosti politike; |
| --- | --- |

(g)

izboljšanje vključevanja okoljskih vidikov in usklajenosti politike;

| (h) | krepitev trajnosti mest v Uniji; |
| --- | --- |

(h)

krepitev trajnosti mest v Uniji;

| (i) | povečanje učinkovitosti Unije pri spoprijemanju z mednarodnimi okoljskimi in podnebnimi izzivi. |
| --- | --- |

(i)

povečanje učinkovitosti Unije pri spoprijemanju z mednarodnimi okoljskimi in podnebnimi izzivi.

2.   Sedmi okoljski akcijski program temelji na previdnostnem načelu, načelu preventivnega delovanja in odpravljanja onesnaževanja pri viru in na načelu odgovornosti povzročitelja obremenitve.

3.   Sedmi okoljski akcijski program prispeva k visoki ravni varstva okolja in boljši kakovosti življenja in dobrega počutja državljanov.

4.   Vsi ukrepi, dejavnosti in cilji iz sedmega okoljskega akcijskega programa se predlagajo in izvajajo v skladu z načeli pametne pravne ureditve ter po potrebi na podlagi celovite presoje vplivov.

Člen 3

1.   Ustrezne institucije Unije in države članice so odgovorne za sprejemanje ustreznih ukrepov za zagotavljanje doseganja prednostnih ciljev iz sedmega okoljskega akcijskega programa. Ukrepi se sprejmejo ob upoštevanju načel prenosa pristojnosti, subsidiarnosti in sorazmernosti v skladu s členom 5 Pogodbe o Evropski uniji.

2.   Javni organi na vseh ravneh sodelujejo s podjetji in socialnimi partnerji, civilno družbo in posameznimi državljani pri izvajanju sedmega okoljskega akcijskega programa.

Člen 4

1.   Komisija zagotovi, da se izvajanje ustreznih delov sedmega okoljskega akcijskega programa spremlja v rednem postopku spremljanja v okviru strategije Evropa 2020. Ta postopek temelji na kazalnikih Evropske agencije za okolje o stanju okolja in kazalnikih za spremljanje napredka pri izvajanju obstoječe zakonodaje in ciljev na področju okolja in podnebja, kot so podnebni in energetski cilji, cilji glede biotske raznovrstnosti in temeljni cilji glede učinkovite rabe virov.

2.   Komisija sedmi okoljski akcijski program tudi ocenjuje. Navedena ocena med drugim temelji na poročilu Evropske agencije za okolje o stanju okolja in na posvetovanju z zainteresiranimi stranmi. Komisija na osnovi te ocene v ustreznem času pred zaključkom sedmega okoljskega akcijskega programa predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu.

3.   Komisija na podlagi navedene ocene in razvoja drugih ustreznih politik po potrebi pravočasno poda predlog za osmi okoljski akcijski program, da se prepreči presledek med sedmim in osmim okoljskim akcijskim programom.

Člen 5

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Strasbourgu, 20. novembra 2013

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednik

V. LEŠKEVIČIUS

---

(1)  UL C 161, 6.6.2013, str. 77.

1

(2)  UL C 218, 30.7.2013, str. 53.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 24. oktobra 2013 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 15. novembra 2013.

3

(4)  COM(2010) 2020 in sklepi Evropskega sveta z dne 17. junija 2010 (EUCO 13/10).

4

(5)  Sklep št. 1600/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. julija 2002 o šestem okoljskem akcijskem programu Skupnosti (UL L 242, 10.9.2002, str. 1).

5

(6)  COM(2010) 2020.

6

(7)  Uredba (ES) št. 443/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o določitvi standardov emisijskih vrednosti za nove osebne avtomobile kot del celostnega pristopa Skupnosti za zmanjšanje emisij CO2 iz lahkih tovornih vozil (UL L 140, 5.6.2009, str. 1), Direktiva 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv 2001/77/ES in 2003/30/ES (UL L 140, 5.6.2009, str. 16), Direktiva 2009/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spremembi Direktive 2003/87/ES z namenom izboljšanja in razširitve sistema Skupnosti za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov (UL L 140, 5.6.2009, str. 63), Direktiva 2009/30/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spremembah Direktive 98/70/ES glede specifikacij motornega bencina, dizelskega goriva in plinskega olja ter o uvedbi mehanizma za spremljanje in zmanjševanje emisij toplogrednih plinov ter o spremembi Direktive Sveta 1999/32/ES glede specifikacij goriva, ki ga uporabljajo plovila za plovbo po celinskih plovnih poteh, in o razveljavitvi Direktive 93/12/EGS (UL L 140, 5.6.2009, str. 88), Direktiva 2009/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o geološkem shranjevanju ogljikovega dioksida in spremembi Direktive Sveta 85/337/EGS, direktiv 2000/60/ES, 2001/80/ES, 2004/35/ES, 2006/12/ES, 2008/1/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe (ES) št. 1013/2006 (UL L 140, 5.6.2009, str. 114), Odločba št. 406/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o prizadevanju držav članic za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, da do leta 2020 izpolnijo zavezo Skupnosti za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov (UL L 140, 5.6.2009, str. 136).

7

2

(8)  COM(2011) 112. Načrt je naveden v sklepih Sveta z dne 17. maja 2011, Evropski parlament pa ga je potrdil z resolucijo z dne 15. marca 2012 (P7_TA(2012)0086).

8

(9)  COM(2011) 244.

9

(10)  COM(2011) 571.

10

(11)  COM(2010) 546.

11

(12)  Evropski svet z dne 8. in 9. marca 2007.

12

(13)  Sklepi Evropskega Sveta z dne 25. in 26. marca 2010 (EUCO 7/2010); sklepi Sveta z dne 15. marca 2010 (7536/10); COM(2011) 244.

13

(14)  Sklepi Sveta z dne 4. decembra 2008 (16852/08).

14

(15)  Direktiva 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (UL L 327, 22.12.2000, str. 1).

15

(16)  Direktiva 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (Okvirna direktiva o morski strategiji) (UL L 164, 25.6.2008, str. 19).

16

(17)  Sklep št. 1600/2002/ES; Direktiva 2008/50/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2008 o kakovosti zunanjega zraka in čistejšem zraku za Evropo (UL L 152, 11.6.2008, str. 1).

17

(18)  Sklep št. 1600/2002/ES; načrt za izvajanje iz Johannesburga (svetovni vrh o trajnostnem razvoju, 2002).

18

(19)  Direktiva 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih (UL L 312, 22.11.2008, str. 3).

19

(20)  Sklepi Sveta z dne 11. junija 2012 (11186/12), COM(2011) 571.

20

(21)  Resolucija Generalne skupščine Združenih narodov A/Res/66/288 z dne 27. julija 2012 o izidu konference Rio + 20 z naslovom „Prihodnost, ki jo hočemo“.

21

(22)  COM(2010) 543.

22

---

PRILOGA

SEDMI OKOLJSKI AKCIJSKI PROGRAM DO 2020 – „DOBRO ŽIVETI OB UPOŠTEVANJU OMEJITEV NAŠEGA PLANETA“

| 1. | Ukrepe do leta 2020 in po njem bo med drugim usmerjala naslednja vizija za leto 2050:
  Leta 2050 živimo dobro znotraj okoljskih omejitev našega planeta. Naša blaginja in zdravo okolje izhajata iz inovativnega, krožnega gospodarstva, kjer se nič ne zavrže in kjer se naravni viri upravljajo trajnostno, biotska raznovrstnost pa je zaščitena, cenjena in obnovljena na način, ki krepi odpornost naše družbe. Naša nizkoogljična rast je že dolgo ločena od rabe virov in narekuje tempo varni in trajnostni globalni družbi. |
| --- | --- |

1.

Ukrepe do leta 2020 in po njem bo med drugim usmerjala naslednja vizija za leto 2050:

Leta 2050 živimo dobro znotraj okoljskih omejitev našega planeta. Naša blaginja in zdravo okolje izhajata iz inovativnega, krožnega gospodarstva, kjer se nič ne zavrže in kjer se naravni viri upravljajo trajnostno, biotska raznovrstnost pa je zaščitena, cenjena in obnovljena na način, ki krepi odpornost naše družbe. Naša nizkoogljična rast je že dolgo ločena od rabe virov in narekuje tempo varni in trajnostni globalni družbi.

AKCIJSKI PROGRAM DO LETA 2020

| 2. | V zadnjih 40 letih je bila sprejeta obsežna okoljska zakonodaja, ki predstavlja najbolj obsežne sodobne standarde na svetu. Z njo so obravnavana nekatera najresnejša okoljska vprašanja državljanov in podjetij v Uniji. |
| --- | --- |

2.

V zadnjih 40 letih je bila sprejeta obsežna okoljska zakonodaja, ki predstavlja najbolj obsežne sodobne standarde na svetu. Z njo so obravnavana nekatera najresnejša okoljska vprašanja državljanov in podjetij v Uniji.

| 3. | Emisije onesnaževal v zrak, vodo in tla so se v zadnjih desetletjih znatno zmanjšale, v zadnjih letih pa so se zmanjšale tudi emisije toplogrednih plinov. Zakonodaja Unije o kemikalijah je bila posodobljena, pri čemer se je v izdelkih, ki se uporabljajo v večini gospodinjstev, omejila uporaba številnih strupenih ali nevarnih snovi, kot so svinec, kadmij in živo srebro. Državljani Unije imajo dostop do stopnje kakovosti vode, ki je med najboljšimi na svetu, več kot 18 % ozemlja Unije in 4 % njenih morij pa je določenih kot zavarovanih območij narave. |
| --- | --- |

3.

Emisije onesnaževal v zrak, vodo in tla so se v zadnjih desetletjih znatno zmanjšale, v zadnjih letih pa so se zmanjšale tudi emisije toplogrednih plinov. Zakonodaja Unije o kemikalijah je bila posodobljena, pri čemer se je v izdelkih, ki se uporabljajo v večini gospodinjstev, omejila uporaba številnih strupenih ali nevarnih snovi, kot so svinec, kadmij in živo srebro. Državljani Unije imajo dostop do stopnje kakovosti vode, ki je med najboljšimi na svetu, več kot 18 % ozemlja Unije in 4 % njenih morij pa je določenih kot zavarovanih območij narave.

| 4. | Okoljska politika Unije je spodbudila inovacije ter naložbe v okoljske dobrine in storitve, tako pa so nastala delovna mesta in izvozne možnosti (1). Z zaporednimi širitvami so se visoki standardi varstva okolja razširili na velik del evropske celine, prizadevanja Unije pa so prispevala k vse večji mednarodni zavezanosti za boj proti podnebnim spremembam in izgubi biotske raznovrstnosti ter uspešnim svetovnim prizadevanjem za odpravo snovi, ki povzročajo tanjšanje ozonskega plašča, in osvinčenih goriv. |
| --- | --- |

4.

Okoljska politika Unije je spodbudila inovacije ter naložbe v okoljske dobrine in storitve, tako pa so nastala delovna mesta in izvozne možnosti (1). Z zaporednimi širitvami so se visoki standardi varstva okolja razširili na velik del evropske celine, prizadevanja Unije pa so prispevala k vse večji mednarodni zavezanosti za boj proti podnebnim spremembam in izgubi biotske raznovrstnosti ter uspešnim svetovnim prizadevanjem za odpravo snovi, ki povzročajo tanjšanje ozonskega plašča, in osvinčenih goriv.

| 5. | Znaten napredek je bil dosežen tudi na področju vključevanja okoljskih ciljev v druge politike in dejavnosti Unije. Prenovljena skupna kmetijska politika (SKP) je od leta 2003 neposredna plačila povezala z zahtevami, da kmetje zemljišča obdelujejo v skladu z dobrimi kmetijskimi in okoljskimi pogoji ter upoštevajo ustrezno okoljsko zakonodajo. Boj proti podnebnim spremembam je postal sestavni del energetske politike, pri čemer je napredek dosežen na področju vključevanja vprašanj v zvezi z učinkovito rabo virov, podnebnimi spremembami in energetsko učinkovitostjo v druge ključne sektorje, kot sta prometni in nepremičninski sektor. |
| --- | --- |

5.

Znaten napredek je bil dosežen tudi na področju vključevanja okoljskih ciljev v druge politike in dejavnosti Unije. Prenovljena skupna kmetijska politika (SKP) je od leta 2003 neposredna plačila povezala z zahtevami, da kmetje zemljišča obdelujejo v skladu z dobrimi kmetijskimi in okoljskimi pogoji ter upoštevajo ustrezno okoljsko zakonodajo. Boj proti podnebnim spremembam je postal sestavni del energetske politike, pri čemer je napredek dosežen na področju vključevanja vprašanj v zvezi z učinkovito rabo virov, podnebnimi spremembami in energetsko učinkovitostjo v druge ključne sektorje, kot sta prometni in nepremičninski sektor.

| 6. | Vendar so številni okoljski trendi v Uniji še vedno zaskrbljujoči, nenazadnje zaradi nezadostnega izvajanja obstoječe okoljske zakonodaje Unije. V dobrem stanju je le 17 % vrst in habitatov, ki so bili ocenjeni v skladu z direktivo o habitatih (2), zaradi degradacije in izgube naravnega kapitala pa so ogrožena prizadevanja za doseganje ciljev Unije v zvezi z biotsko raznovrstnostjo in podnebnimi spremembami. S takim stanjem vrst in habitatov ter z degradacijo in izgubo naravnega kapitala so povezani visoki stroški, ki v našem gospodarskem ali socialnem sistemu še niso ustrezno ovrednoteni. 30 % ozemlja Unije je zelo razdrobljenega, kar vpliva na povezljivost in zdravje ekosistemov ter na njihovo zmožnost zagotavljanja storitev in uspešnih habitatov za vrste. Čeprav je v Uniji dosežen napredek na področju ločevanja rasti od emisij toplogrednih plinov, rabe virov in okoljskih vplivov, je raba virov večinoma še vedno netrajnostna in neučinkovita, z odpadki pa se še vedno ne ravna ustrezno. Zato podjetja v Uniji ne izkoriščajo znatnih priložnosti, ki jih glede konkurenčnosti, zmanjšanja stroškov, boljše produktivnosti in zanesljivosti oskrbe zagotavlja učinkovita raba virov. Kakovost vode in ravni onesnaženosti zraka so v številnih delih Evrope še vedno problematične, pri čemer so državljani Unije še vedno izpostavljeni nevarnim snovem, ki lahko ogrožajo njihovo zdravje in dobro počutje. Netrajnostna raba zemljišč ogroža rodovitna tla in degradacija tal se nadaljuje, kar vpliva na prehransko varnost v svetu in doseganje ciljev v zvezi z biotsko raznovrstnostjo. |
| --- | --- |

6.

Vendar so številni okoljski trendi v Uniji še vedno zaskrbljujoči, nenazadnje zaradi nezadostnega izvajanja obstoječe okoljske zakonodaje Unije. V dobrem stanju je le 17 % vrst in habitatov, ki so bili ocenjeni v skladu z direktivo o habitatih (2), zaradi degradacije in izgube naravnega kapitala pa so ogrožena prizadevanja za doseganje ciljev Unije v zvezi z biotsko raznovrstnostjo in podnebnimi spremembami. S takim stanjem vrst in habitatov ter z degradacijo in izgubo naravnega kapitala so povezani visoki stroški, ki v našem gospodarskem ali socialnem sistemu še niso ustrezno ovrednoteni. 30 % ozemlja Unije je zelo razdrobljenega, kar vpliva na povezljivost in zdravje ekosistemov ter na njihovo zmožnost zagotavljanja storitev in uspešnih habitatov za vrste. Čeprav je v Uniji dosežen napredek na področju ločevanja rasti od emisij toplogrednih plinov, rabe virov in okoljskih vplivov, je raba virov večinoma še vedno netrajnostna in neučinkovita, z odpadki pa se še vedno ne ravna ustrezno. Zato podjetja v Uniji ne izkoriščajo znatnih priložnosti, ki jih glede konkurenčnosti, zmanjšanja stroškov, boljše produktivnosti in zanesljivosti oskrbe zagotavlja učinkovita raba virov. Kakovost vode in ravni onesnaženosti zraka so v številnih delih Evrope še vedno problematične, pri čemer so državljani Unije še vedno izpostavljeni nevarnim snovem, ki lahko ogrožajo njihovo zdravje in dobro počutje. Netrajnostna raba zemljišč ogroža rodovitna tla in degradacija tal se nadaljuje, kar vpliva na prehransko varnost v svetu in doseganje ciljev v zvezi z biotsko raznovrstnostjo.

| 7. | Na okoljske in podnebne spremembe v Uniji vedno izraziteje vplivajo dogodki na svetovni ravni, vključno v povezavi z demografskimi spremembami, ter proizvodnimi načini in trgovinskimi tokovi, in hiter tehnološki napredek. Takšni dogodki lahko zagotavljajo znatne priložnosti za gospodarsko rast in socialno blaginjo, vendar predstavljajo tudi izzive in negotovosti za gospodarstvo in družbo Unije ter povzročajo degradacijo okolja po celem svetu (3). |
| --- | --- |

7.

Na okoljske in podnebne spremembe v Uniji vedno izraziteje vplivajo dogodki na svetovni ravni, vključno v povezavi z demografskimi spremembami, ter proizvodnimi načini in trgovinskimi tokovi, in hiter tehnološki napredek. Takšni dogodki lahko zagotavljajo znatne priložnosti za gospodarsko rast in socialno blaginjo, vendar predstavljajo tudi izzive in negotovosti za gospodarstvo in družbo Unije ter povzročajo degradacijo okolja po celem svetu (3).

| 8. | Zaradi vedno večjega svetovnega povpraševanja po blagu in storitvah ter izčrpavanja virov skupaj s sedanjimi sistemi nevarčne proizvodnje in potrošnje v svetovnem gospodarstvu se povečujejo stroški osnovnih surovin, mineralov in energije, povečuje se onesnaževanje, nastaja več odpadkov, povečujejo se svetovne emisije toplogrednih plinov ter prihaja do degradacije tal, krčenja gozdov in izgube biotske raznovrstnosti. Skoraj dve tretjini svetovnih ekosistemov se poslabšujeta (4), pri čemer obstajajo dokazi, da so že presežene meje zmogljivosti planeta na področju biotske raznovrstnosti, podnebnih sprememb in dušikovega cikla (5). Do leta 2030 bo verjetno nastal 40 % primanjkljaj vode, razen če se znatno izboljša učinkovita raba virov. Obstaja tudi tveganje, da se bodo take težave zaradi podnebnih sprememb še poslabšale, zaradi česar bodo nastali visoki stroški (6). Leta 2011 so nesreče, h katerim so delno prispevale podnebne spremembe, povzročile svetovne gospodarske izgube v višini več kot 300 milijard EUR. Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) je opozorila, da lahko nadaljnja degradacija in erozija naravnega kapitala povzročita nepovratne spremembe, ki lahko ogrozijo napredek, ki je bil v zadnjih dveh stoletjih dosežen na področju izboljšanja življenjskih standardov, in povzročijo znatne stroške (7). |
| --- | --- |

8.

Zaradi vedno večjega svetovnega povpraševanja po blagu in storitvah ter izčrpavanja virov skupaj s sedanjimi sistemi nevarčne proizvodnje in potrošnje v svetovnem gospodarstvu se povečujejo stroški osnovnih surovin, mineralov in energije, povečuje se onesnaževanje, nastaja več odpadkov, povečujejo se svetovne emisije toplogrednih plinov ter prihaja do degradacije tal, krčenja gozdov in izgube biotske raznovrstnosti. Skoraj dve tretjini svetovnih ekosistemov se poslabšujeta (4), pri čemer obstajajo dokazi, da so že presežene meje zmogljivosti planeta na področju biotske raznovrstnosti, podnebnih sprememb in dušikovega cikla (5). Do leta 2030 bo verjetno nastal 40 % primanjkljaj vode, razen če se znatno izboljša učinkovita raba virov. Obstaja tudi tveganje, da se bodo take težave zaradi podnebnih sprememb še poslabšale, zaradi česar bodo nastali visoki stroški (6). Leta 2011 so nesreče, h katerim so delno prispevale podnebne spremembe, povzročile svetovne gospodarske izgube v višini več kot 300 milijard EUR. Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) je opozorila, da lahko nadaljnja degradacija in erozija naravnega kapitala povzročita nepovratne spremembe, ki lahko ogrozijo napredek, ki je bil v zadnjih dveh stoletjih dosežen na področju izboljšanja življenjskih standardov, in povzročijo znatne stroške (7).

| 9. | Za reševanje nekaterih od navedenih zapletenih vprašanj je treba uporabiti vse zmogljivosti obstoječe okoljske tehnologije ter zagotoviti, da industrija stalno razvija in izkorišča najboljše razpoložljive tehnologije in nastajajoče inovacije, ter da se poveča uporaba tržnih instrumentov. Potreben je tudi hiter napredek na perspektivnih področjih znanosti in tehnologije. Omogočiti bi ga bilo treba z okrepitvijo raziskav in ustvarjanjem pogojev, ki spodbujajo zasebne naložbe na področju raziskav. Hkrati je potrebno boljše razumevanje morebitnih tveganj za okolje in človekovo zdravje, povezanih z novimi tehnologijami, in boljše ocenjevanje in obvladovanje takih tehnologij. To je predpogoj, da lahko javnost sprejme nove tehnologije ter da Uniji omogoči, da učinkovito in pravočasno prepozna morebitna tveganja, povezana s tehnološkim napredkom ter se nanje učinkovito in pravočasno odzove. Pomembne tehnološke inovacije bi morali spremljati javni dialogi in postopki sodelovanja. |
| --- | --- |

9.

Za reševanje nekaterih od navedenih zapletenih vprašanj je treba uporabiti vse zmogljivosti obstoječe okoljske tehnologije ter zagotoviti, da industrija stalno razvija in izkorišča najboljše razpoložljive tehnologije in nastajajoče inovacije, ter da se poveča uporaba tržnih instrumentov. Potreben je tudi hiter napredek na perspektivnih področjih znanosti in tehnologije. Omogočiti bi ga bilo treba z okrepitvijo raziskav in ustvarjanjem pogojev, ki spodbujajo zasebne naložbe na področju raziskav. Hkrati je potrebno boljše razumevanje morebitnih tveganj za okolje in človekovo zdravje, povezanih z novimi tehnologijami, in boljše ocenjevanje in obvladovanje takih tehnologij. To je predpogoj, da lahko javnost sprejme nove tehnologije ter da Uniji omogoči, da učinkovito in pravočasno prepozna morebitna tveganja, povezana s tehnološkim napredkom ter se nanje učinkovito in pravočasno odzove. Pomembne tehnološke inovacije bi morali spremljati javni dialogi in postopki sodelovanja.

| 10. | Če želimo omogočiti dobro življenje v prihodnosti, bi bilo treba ob spoštovanju ekoloških omejitev planeta sedaj nujno in usklajeno ukrepati, da se izboljša ekološka odpornost in čim bolj povečajo koristi, ki jih lahko gospodarstvu in družbi zagotovi okoljska politika. Sedmi okoljski akcijski program izraža zavezanost Unije, da se preoblikuje v vključujoče zeleno gospodarstvo, ki zagotavlja rast in razvoj, varuje človekovo zdravje in dobro počutje, zagotavlja dostojna delovna mesta, zmanjšuje neenakosti ter vlaga v biotsko raznovrstnost, vključno z ekosistemskimi storitvami, ki jih zagotavlja (naravni kapital) in jih ohranja zaradi vrednosti, ki jo imajo same po sebi, in njihovega bistvenega prispevka k dobremu počutju človeka in gospodarski uspešnosti. |
| --- | --- |

10.

Če želimo omogočiti dobro življenje v prihodnosti, bi bilo treba ob spoštovanju ekoloških omejitev planeta sedaj nujno in usklajeno ukrepati, da se izboljša ekološka odpornost in čim bolj povečajo koristi, ki jih lahko gospodarstvu in družbi zagotovi okoljska politika. Sedmi okoljski akcijski program izraža zavezanost Unije, da se preoblikuje v vključujoče zeleno gospodarstvo, ki zagotavlja rast in razvoj, varuje človekovo zdravje in dobro počutje, zagotavlja dostojna delovna mesta, zmanjšuje neenakosti ter vlaga v biotsko raznovrstnost, vključno z ekosistemskimi storitvami, ki jih zagotavlja (naravni kapital) in jih ohranja zaradi vrednosti, ki jo imajo same po sebi, in njihovega bistvenega prispevka k dobremu počutju človeka in gospodarski uspešnosti.

| 11. | Za preoblikovanje v vključujoče zeleno gospodarstvo je treba okoljska vprašanja vključiti v druge politike, kakor so politike na področju energije, prometa, kmetijstva, ribištva, trgovine, gospodarstva in industrije, raziskav in inovacij, zaposlovanja, razvoja, zunanjih zadev, varnosti, izobraževanja in usposabljanja, kakor tudi politike na področju sociale in turizma, da se zagotovi skladen, skupen pristop. Ukrepe znotraj Unije bi morali dopolnjevati tudi izboljšani ukrepi na svetovni ravni in sodelovanje s sosednjimi državami za spopadanje s skupnimi izzivi. |
| --- | --- |

11.

Za preoblikovanje v vključujoče zeleno gospodarstvo je treba okoljska vprašanja vključiti v druge politike, kakor so politike na področju energije, prometa, kmetijstva, ribištva, trgovine, gospodarstva in industrije, raziskav in inovacij, zaposlovanja, razvoja, zunanjih zadev, varnosti, izobraževanja in usposabljanja, kakor tudi politike na področju sociale in turizma, da se zagotovi skladen, skupen pristop. Ukrepe znotraj Unije bi morali dopolnjevati tudi izboljšani ukrepi na svetovni ravni in sodelovanje s sosednjimi državami za spopadanje s skupnimi izzivi.

| 12. | Unija je to preoblikovanje začela izvajati z dolgoročnimi, integriranimi strategijami za zaustavitev izgube biotske raznovrstnosti (8), učinkovitejšo rabo virov (9) in hitrejši prehod na varno in trajnostno nizkoogljično gospodarstvo (10). Komisija je okoljska vprašanja in cilje dodatno vključila v nedavne pobude na drugih ključnih področjih politik, vključno z energijo (11) in prometom (12), z reformami politik Unije na področju kmetijstva in razvoja podeželja, ribištva in kohezije pa si je prizadevala za povečanje okoljskih koristi, pri čemer je upoštevala dosedanje dosežke. V zvezi s tem je navzkrižna skladnost s spodbujanjem varovanja občutljivih ekosistemov, kot so vodna telesa, tla in habitati za vrste, še posebej pomembna pri prispevanju k trajnosti kmetijstva. |
| --- | --- |

12.

Unija je to preoblikovanje začela izvajati z dolgoročnimi, integriranimi strategijami za zaustavitev izgube biotske raznovrstnosti (8), učinkovitejšo rabo virov (9) in hitrejši prehod na varno in trajnostno nizkoogljično gospodarstvo (10). Komisija je okoljska vprašanja in cilje dodatno vključila v nedavne pobude na drugih ključnih področjih politik, vključno z energijo (11) in prometom (12), z reformami politik Unije na področju kmetijstva in razvoja podeželja, ribištva in kohezije pa si je prizadevala za povečanje okoljskih koristi, pri čemer je upoštevala dosedanje dosežke. V zvezi s tem je navzkrižna skladnost s spodbujanjem varovanja občutljivih ekosistemov, kot so vodna telesa, tla in habitati za vrste, še posebej pomembna pri prispevanju k trajnosti kmetijstva.

| 13. | Unija je sprejela veliko število pravno zavezujočih zavez v okviru večstranskih okoljskih sporazumov in politično zavezujočih okoljskih zavez, vključno z zavezami, dogovorjenimi na konferenci Združenih narodov o trajnostnem razvoju (v nadaljnjem besedilu: Rio + 20) (13). Sklepni dokument Rio + 20 priznava, da je vključujoče in zeleno gospodarstvo pomembno orodje za doseganje trajnostnega razvoja in izkoreninjenje revščine. Dokument določa okvir za ukrepanje za vse tri razsežnosti trajnostnega razvoja (okoljsko, družbeno in gospodarsko), od katerih so številne izražene v prednostnih ciljih sedmega okoljskega akcijskega programa. Na Rio + 20 je bilo tudi dogovorjeno, da se bodo razvijali cilji trajnostnega razvoja, ki bodo skladni z razvojno agendo ZN po letu 2015 in bodo vanjo vključeni, s čimer bi okrepili institucionalni okvir in razvili finančno strategijo za trajnostni razvoj. Na Rio + 20 je bil sprejet tudi splošen desetletni okvir programov o trajnostni potrošnji in proizvodnji. Unija in njene države članice bi morale zdaj zagotoviti izpolnjevanje navedenih zavez v Uniji in spodbujati njihovo izpolnjevanje v svetu. |
| --- | --- |

13.

Unija je sprejela veliko število pravno zavezujočih zavez v okviru večstranskih okoljskih sporazumov in politično zavezujočih okoljskih zavez, vključno z zavezami, dogovorjenimi na konferenci Združenih narodov o trajnostnem razvoju (v nadaljnjem besedilu: Rio + 20) (13). Sklepni dokument Rio + 20 priznava, da je vključujoče in zeleno gospodarstvo pomembno orodje za doseganje trajnostnega razvoja in izkoreninjenje revščine. Dokument določa okvir za ukrepanje za vse tri razsežnosti trajnostnega razvoja (okoljsko, družbeno in gospodarsko), od katerih so številne izražene v prednostnih ciljih sedmega okoljskega akcijskega programa. Na Rio + 20 je bilo tudi dogovorjeno, da se bodo razvijali cilji trajnostnega razvoja, ki bodo skladni z razvojno agendo ZN po letu 2015 in bodo vanjo vključeni, s čimer bi okrepili institucionalni okvir in razvili finančno strategijo za trajnostni razvoj. Na Rio + 20 je bil sprejet tudi splošen desetletni okvir programov o trajnostni potrošnji in proizvodnji. Unija in njene države članice bi morale zdaj zagotoviti izpolnjevanje navedenih zavez v Uniji in spodbujati njihovo izpolnjevanje v svetu.

| 14. | Sedmi okoljski akcijski program z opredelitvijo prednostnih ciljev, ki naj jih Unija doseže do leta 2020, dopolnjuje navedena prizadevanja. Sedmi okoljski akcijski program spodbuja ukrepe in podpira njihovo izvajanje na vseh ravneh ter pospešuje naložbe, povezane z okoljem in podnebjem, tudi po letu 2020. |
| --- | --- |

14.

Sedmi okoljski akcijski program z opredelitvijo prednostnih ciljev, ki naj jih Unija doseže do leta 2020, dopolnjuje navedena prizadevanja. Sedmi okoljski akcijski program spodbuja ukrepe in podpira njihovo izvajanje na vseh ravneh ter pospešuje naložbe, povezane z okoljem in podnebjem, tudi po letu 2020.

| 15. | V številnih primerih bodo za doseganje prednostnih ciljev potrebni predvsem ukrepi na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni, v skladu z načelom subsidiarnosti. V drugih primerih bodo potrebni dodatni ukrepi na ravni Unije in mednarodni ravni. Javnost bi tudi morala imeti dejavno vlogo in bi morala biti ustrezno obveščena o okoljski politiki. Ker spada okoljska politika na področje deljene pristojnosti v Uniji, je eden od namenov sedmega okoljskega akcijskega programa vzpostaviti skupno odgovornost za skupne cilje in zagotoviti enake konkurenčne pogoje za podjetja in javne organe. Jasni cilji oblikovalcem politike in drugim zainteresiranim stranem, vključno z regijami in mesti, podjetji in socialnimi partnerji ter posameznimi državljani, zagotavljajo tudi usmeritev in predvidljiv okvir za ukrepanje. |
| --- | --- |

15.

V številnih primerih bodo za doseganje prednostnih ciljev potrebni predvsem ukrepi na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni, v skladu z načelom subsidiarnosti. V drugih primerih bodo potrebni dodatni ukrepi na ravni Unije in mednarodni ravni. Javnost bi tudi morala imeti dejavno vlogo in bi morala biti ustrezno obveščena o okoljski politiki. Ker spada okoljska politika na področje deljene pristojnosti v Uniji, je eden od namenov sedmega okoljskega akcijskega programa vzpostaviti skupno odgovornost za skupne cilje in zagotoviti enake konkurenčne pogoje za podjetja in javne organe. Jasni cilji oblikovalcem politike in drugim zainteresiranim stranem, vključno z regijami in mesti, podjetji in socialnimi partnerji ter posameznimi državljani, zagotavljajo tudi usmeritev in predvidljiv okvir za ukrepanje.

| 16. | Integriran in skladen razvoj okoljske in podnebne politike lahko prispeva k zagotovitvi, da bosta gospodarstvo in družba Unije dobro pripravljena, da se sooči z zgoraj omenjenimi izzivi. Za take ukrepe se bo treba osredotočiti na tri tematske cilje:






  (a) | varovanje, ohranjanje in izboljšanje naravnega kapitala Unije; |
| --- | --- | --- |

16.

Integriran in skladen razvoj okoljske in podnebne politike lahko prispeva k zagotovitvi, da bosta gospodarstvo in družba Unije dobro pripravljena, da se sooči z zgoraj omenjenimi izzivi. Za take ukrepe se bo treba osredotočiti na tri tematske cilje:

(a)

varovanje, ohranjanje in izboljšanje naravnega kapitala Unije;

| (b) | spreminjanje Unije v z viri gospodarno, zeleno in konkurenčno nizkoogljično gospodarstvo; |
| --- | --- |

(b)

spreminjanje Unije v z viri gospodarno, zeleno in konkurenčno nizkoogljično gospodarstvo;

| (c) | varovanje državljanov Unije pred pritiski in tveganji za zdravje in dobro počutje, ki so povezani z okoljem. |
| --- | --- |

(c)

varovanje državljanov Unije pred pritiski in tveganji za zdravje in dobro počutje, ki so povezani z okoljem.

Navedeni trije tematski cilji so med seboj povezani in bi jih bilo treba uresničevati vzporedno. Ukrepi, sprejeti v okviru enega cilja, bodo pogosto prispevali k uresničevanju drugih ciljev. Tako se bo na primer z učinkovitejšo rabo virov zmanjšal pritisk na naravni kapital, večja odpornost naravnega kapitala Unije pa bo koristila človekovemu zdravju in dobremu počutju. Z ukrepi za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje bosta gospodarstvo in družba Unije odpornejša, spodbujale pa se bodo tudi inovacije in varovali naravni viri Unije.

TEMATSKE PREDNOSTNE NALOGE

Prednostni cilj 1:   varovanje, ohranjanje in izboljšanje naravnega kapitala Unije

| 17. | Gospodarska uspešnost in blaginja Unije sta odvisni od njenega naravnega kapitala, tj. njene biotske raznovrstnosti, vključno z ekosistemi, ki zagotavljajo osnovne dobrine in storitve, od rodovitne zemlje in večnamenskih gozdov do produktivnih zemljišč in morij, od dobre kakovosti sladke vode in čistega zraka do opraševanja ter uravnavanja podnebja in zaščite pred naravnimi nesrečami. Varstvu, ohranitvi in izboljšanju naravnega kapitala je namenjen velik del zakonodaje Unije, vključno z okvirno direktivo o vodah (14), okvirno direktivo o morski strategiji (15), direktivo o komunalni odpadni vodi (16), direktivo o nitratih (17), direktivo o poplavah (18), direktivo o prednostnih snoveh (19), direktivo o kakovosti zraka in s tem povezanimi direktivami (20) ter direktivama o habitatih in pticah (21). K zmanjševanju pritiskov na tla in biotsko raznovrstnost, vključno z ekosistemi, vrstami in habitati ter zmanjševanju sproščanja hranil, prispeva tudi zakonodaja o podnebnih spremembah, kemikalijah, industrijskih emisijah in odpadkih. |
| --- | --- |

17.

Gospodarska uspešnost in blaginja Unije sta odvisni od njenega naravnega kapitala, tj. njene biotske raznovrstnosti, vključno z ekosistemi, ki zagotavljajo osnovne dobrine in storitve, od rodovitne zemlje in večnamenskih gozdov do produktivnih zemljišč in morij, od dobre kakovosti sladke vode in čistega zraka do opraševanja ter uravnavanja podnebja in zaščite pred naravnimi nesrečami. Varstvu, ohranitvi in izboljšanju naravnega kapitala je namenjen velik del zakonodaje Unije, vključno z okvirno direktivo o vodah (14), okvirno direktivo o morski strategiji (15), direktivo o komunalni odpadni vodi (16), direktivo o nitratih (17), direktivo o poplavah (18), direktivo o prednostnih snoveh (19), direktivo o kakovosti zraka in s tem povezanimi direktivami (20) ter direktivama o habitatih in pticah (21). K zmanjševanju pritiskov na tla in biotsko raznovrstnost, vključno z ekosistemi, vrstami in habitati ter zmanjševanju sproščanja hranil, prispeva tudi zakonodaja o podnebnih spremembah, kemikalijah, industrijskih emisijah in odpadkih.

| 18. | Vendar zadnje ocene kažejo, da se biotska raznovrstnost v Uniji še vedno izgublja in da je večina ekosistemov zaradi različnih pritiskov močno degradirana (22). Invazivne tuje vrste na primer bolj ogrožajo zdravje rastlin, živali in človeka, okolje in gospodarstvo, kot je bilo predhodno ocenjeno. Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020 določa cilje in ukrepe, ki so potrebni za spremembo smeri navedenih negativnih trendov, ustavitev izgube biotske raznovrstnosti in degradacije ekosistemskih storitev do leta 2020 ter njihovo obnovitev, kolikor je to mogoče (23). Potrebno je okrepiti izvajanje navedene strategije in uresničiti njene cilje, da bi Unija do leta 2020 izpolnila svoj krovni cilj o biotski raznovrstnosti. Čeprav strategija vključuje vgrajene ukrepe za boljše izvajanje direktiv o pticah in habitatih, vključno z omrežjem Natura 2000, bo za doseganje krovnega cilja potrebno celotno izvajanje vse veljavne zakonodaje, ki je namenjena varstvu naravnega kapitala. |
| --- | --- |

18.

Vendar zadnje ocene kažejo, da se biotska raznovrstnost v Uniji še vedno izgublja in da je večina ekosistemov zaradi različnih pritiskov močno degradirana (22). Invazivne tuje vrste na primer bolj ogrožajo zdravje rastlin, živali in človeka, okolje in gospodarstvo, kot je bilo predhodno ocenjeno. Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020 določa cilje in ukrepe, ki so potrebni za spremembo smeri navedenih negativnih trendov, ustavitev izgube biotske raznovrstnosti in degradacije ekosistemskih storitev do leta 2020 ter njihovo obnovitev, kolikor je to mogoče (23). Potrebno je okrepiti izvajanje navedene strategije in uresničiti njene cilje, da bi Unija do leta 2020 izpolnila svoj krovni cilj o biotski raznovrstnosti. Čeprav strategija vključuje vgrajene ukrepe za boljše izvajanje direktiv o pticah in habitatih, vključno z omrežjem Natura 2000, bo za doseganje krovnega cilja potrebno celotno izvajanje vse veljavne zakonodaje, ki je namenjena varstvu naravnega kapitala.

| 19. | Kljub zahtevi iz okvirne direktive o vodah po varovanju, izboljšanju in obnovitvi vse površinske vode in podtalnice ter dosedanjim znatnim prizadevanjem bo cilj „dobro ekološko stanje“ do leta 2015 verjetno dosežen le za 53 % teles površinske vode v Uniji (24). Okvirna direktiva o morski strategiji v zvezi z doseganjem „dobrega okoljskega stanja“ do leta 2020 ostaja podvržena velikim pritiskom, med drugim zaradi stalnega čezmernega ribolova, onesnaženosti (vključno s podmorskim onesnaževanjem s hrupom in odpadki v morjih), ter učinkov globalnega segrevanja, kot je zakisljevanje v evropskih morjih. Tesno sodelovanje v Uniji in z njenimi sosedami za učinkovito reševanje takih izzivov bo bistvenega pomena zlasti v Sredozemlju in Črnem morju, kjer večina obalnih držav niso države članice Unije. Čeprav so politike Unije v zvezi z zrakom in industrijskimi emisijami prispevale k zmanjšanju številnih oblik onesnaževanja, so ekosistemi še naprej ogroženi zaradi prekomernega usedanja dušika in žvepla ter onesnaženja z ozonom, kar je povezano z emisijami iz prometa, proizvodnjo energije in netrajnostno kmetijsko prakso. |
| --- | --- |

19.

Kljub zahtevi iz okvirne direktive o vodah po varovanju, izboljšanju in obnovitvi vse površinske vode in podtalnice ter dosedanjim znatnim prizadevanjem bo cilj „dobro ekološko stanje“ do leta 2015 verjetno dosežen le za 53 % teles površinske vode v Uniji (24). Okvirna direktiva o morski strategiji v zvezi z doseganjem „dobrega okoljskega stanja“ do leta 2020 ostaja podvržena velikim pritiskom, med drugim zaradi stalnega čezmernega ribolova, onesnaženosti (vključno s podmorskim onesnaževanjem s hrupom in odpadki v morjih), ter učinkov globalnega segrevanja, kot je zakisljevanje v evropskih morjih. Tesno sodelovanje v Uniji in z njenimi sosedami za učinkovito reševanje takih izzivov bo bistvenega pomena zlasti v Sredozemlju in Črnem morju, kjer večina obalnih držav niso države članice Unije. Čeprav so politike Unije v zvezi z zrakom in industrijskimi emisijami prispevale k zmanjšanju številnih oblik onesnaževanja, so ekosistemi še naprej ogroženi zaradi prekomernega usedanja dušika in žvepla ter onesnaženja z ozonom, kar je povezano z emisijami iz prometa, proizvodnjo energije in netrajnostno kmetijsko prakso.

| 20. | Zato je za varovanje, ohranjanje, izboljšanje in določanje vrednosti naravnega kapitala Unije potrebno tudi obravnavanje težav pri viru, med drugim z boljšim vključevanjem ciljev v zvezi z naravnim kapitalom v oblikovanje in izvajanje drugih politik, treba pa je tudi zagotoviti, da so politike usklajene in zagotavljajo vzajemne koristi. K doseganju teh ciljev prispevajo tudi z okoljem povezani elementi iz predlogov Komisije o reformah, zlasti za politiko Unije na področju kmetijstva, ribištva in kohezije, ki so podprti s predlogi za okolju prijaznejši proračun Unije v večletnem finančnem okviru 2014–2020. Ker kmetijstvo in gozdarstvo skupaj pokrivata 78 % pokritosti tal Unije, imata glavno vlogo pri ohranjanju naravnih virov, zlasti vode in tal dobre kakovosti, pa tudi biotske raznolikosti in različnih kulturnih krajin. Okolju prijaznejša skupna kmetijska politika bo spodbujala za okolje ugodne kmetijske in gozdarske prakse, kot so diverzifikacija posevkov, zaščita trajnega travinja in pašnikov ter trajnostno kmetijsko gozdarstvo, in tudi spodbujala vzpostavitev in ohranjanje ekološko dragocenih kmetijskih in gozdnih območij, vključno z ekstenzivnimi in tradicionalnimi praksami. Povečala bo tudi rabo zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva, da deluje kot ponor ogljika. Bistveni sestavni del trajnostnega kmetijstva je gospodarjenje s smislom odgovornosti do prihodnjih generacij in hkrati še vedno gospodarno z viri in produktivno. |
| --- | --- |

20.

Zato je za varovanje, ohranjanje, izboljšanje in določanje vrednosti naravnega kapitala Unije potrebno tudi obravnavanje težav pri viru, med drugim z boljšim vključevanjem ciljev v zvezi z naravnim kapitalom v oblikovanje in izvajanje drugih politik, treba pa je tudi zagotoviti, da so politike usklajene in zagotavljajo vzajemne koristi. K doseganju teh ciljev prispevajo tudi z okoljem povezani elementi iz predlogov Komisije o reformah, zlasti za politiko Unije na področju kmetijstva, ribištva in kohezije, ki so podprti s predlogi za okolju prijaznejši proračun Unije v večletnem finančnem okviru 2014–2020. Ker kmetijstvo in gozdarstvo skupaj pokrivata 78 % pokritosti tal Unije, imata glavno vlogo pri ohranjanju naravnih virov, zlasti vode in tal dobre kakovosti, pa tudi biotske raznolikosti in različnih kulturnih krajin. Okolju prijaznejša skupna kmetijska politika bo spodbujala za okolje ugodne kmetijske in gozdarske prakse, kot so diverzifikacija posevkov, zaščita trajnega travinja in pašnikov ter trajnostno kmetijsko gozdarstvo, in tudi spodbujala vzpostavitev in ohranjanje ekološko dragocenih kmetijskih in gozdnih območij, vključno z ekstenzivnimi in tradicionalnimi praksami. Povečala bo tudi rabo zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva, da deluje kot ponor ogljika. Bistveni sestavni del trajnostnega kmetijstva je gospodarjenje s smislom odgovornosti do prihodnjih generacij in hkrati še vedno gospodarno z viri in produktivno.

| 21. | Unija ima največje pomorsko ozemlje na svetu, zato ima znatno odgovornost pri zagotavljanju varstva morskega okolja. V zvezi z morskim okoljem je treba skrbno zagotoviti, da je izkoriščanje gospodarskih priložnosti, ki jih ponuja pomorski sektor, od ribolova, pomorskega prometa in akvakulture do surovin ter energije na morju in morske biotehnologije, v skladu z ohranjanjem in trajnostnim upravljanjem morskih in obalnih ekosistemov. Pri upravljanju različnih sektorskih dejavnosti na navedenih področjih z uporabo na ekosistemih temelječega pristopa, ima lahko morsko prostorsko načrtovanje v povezavi s celostnim upravljanjem obalnih območij v državah članicah in med njimi pri usklajevanju trajnostne uporabe morskih voda in obalnih območij uspešno vlogo. Morsko okolje ni ustrezno zaščiteno, delno zaradi zamude pri zaključevanju omrežja Natura 2000, kar zahteva dodatne napore držav članic. Morska zavarovana območja je tudi treba učinkoviteje upravljati. |
| --- | --- |

21.

Unija ima največje pomorsko ozemlje na svetu, zato ima znatno odgovornost pri zagotavljanju varstva morskega okolja. V zvezi z morskim okoljem je treba skrbno zagotoviti, da je izkoriščanje gospodarskih priložnosti, ki jih ponuja pomorski sektor, od ribolova, pomorskega prometa in akvakulture do surovin ter energije na morju in morske biotehnologije, v skladu z ohranjanjem in trajnostnim upravljanjem morskih in obalnih ekosistemov. Pri upravljanju različnih sektorskih dejavnosti na navedenih področjih z uporabo na ekosistemih temelječega pristopa, ima lahko morsko prostorsko načrtovanje v povezavi s celostnim upravljanjem obalnih območij v državah članicah in med njimi pri usklajevanju trajnostne uporabe morskih voda in obalnih območij uspešno vlogo. Morsko okolje ni ustrezno zaščiteno, delno zaradi zamude pri zaključevanju omrežja Natura 2000, kar zahteva dodatne napore držav članic. Morska zavarovana območja je tudi treba učinkoviteje upravljati.

| 22. | Pristope za ublažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje, ki temeljijo na ekosistemih ter ugodno vplivajo tudi na biotsko raznovrstnost in zagotavljanje drugih ekosistemskih storitev, bi bilo treba kot del politike Unije o podnebnih spremembah obsežneje uporabljati, pri čemer bi bilo treba pri sprejemanju odločitev v zvezi z energijo iz obnovljivih virov v celoti upoštevati druge okoljske cilje, kot sta ohranjanje biotske raznovrstnosti in varstvo tal in voda. Poleg tega bo treba sprejeti (25) ukrepe za obravnavanje onesnaževanja zraka in emisij CO2, povezanih s prometom. |
| --- | --- |

22.

Pristope za ublažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje, ki temeljijo na ekosistemih ter ugodno vplivajo tudi na biotsko raznovrstnost in zagotavljanje drugih ekosistemskih storitev, bi bilo treba kot del politike Unije o podnebnih spremembah obsežneje uporabljati, pri čemer bi bilo treba pri sprejemanju odločitev v zvezi z energijo iz obnovljivih virov v celoti upoštevati druge okoljske cilje, kot sta ohranjanje biotske raznovrstnosti in varstvo tal in voda. Poleg tega bo treba sprejeti (25) ukrepe za obravnavanje onesnaževanja zraka in emisij CO2, povezanih s prometom.

| 23. | Degradacija, fragmentacija in netrajnostna raba zemljišč v Uniji ogrožajo zagotavljanje številnih ključnih ekosistemskih storitev in biotsko raznovrstnost ter povečujejo ranljivost Evrope za podnebne spremembe in naravne nesreče. Poleg tega povečujejo degradacijo tal in dezertifikacijo. Več kot 25 % ozemlja Unije je prizadetega zaradi erozije tal zaradi vode, kar ogroža funkcije tal in vpliva na kakovost sladke vode. Stalni težavi sta tudi onesnaževanje in pozidava tal. V Uniji naj bi bilo onesnaženih več kot pol milijona območij, pri čemer bodo do njihove določitve in ocene še naprej predstavljala potencialno resna tveganja za okolje, gospodarstvo, družbo in zdravje. Vsako leto se več kot 1 000 km2 zemljišč izkoristi za stanovanjske, industrijske, prometne ali rekreacijske namene. Take dolgoročne spremembe je težko ali drago izničiti, pri čemer skoraj vedno vključujejo kompromise med različnimi družbenimi, gospodarskimi in okoljskimi potrebami. Okoljski pomisleki, vključno z varstvom voda in ohranjanjem biotske raznovrstnosti, bi morali biti vključeni v načrtovanje odločitev v zvezi z rabo zemljišč, da bi te postale bolj trajnostne, in sicer s ciljem, da se do leta 2050 doseže stanje brez neto izkoriščanja zemljišč. |
| --- | --- |

23.

Degradacija, fragmentacija in netrajnostna raba zemljišč v Uniji ogrožajo zagotavljanje številnih ključnih ekosistemskih storitev in biotsko raznovrstnost ter povečujejo ranljivost Evrope za podnebne spremembe in naravne nesreče. Poleg tega povečujejo degradacijo tal in dezertifikacijo. Več kot 25 % ozemlja Unije je prizadetega zaradi erozije tal zaradi vode, kar ogroža funkcije tal in vpliva na kakovost sladke vode. Stalni težavi sta tudi onesnaževanje in pozidava tal. V Uniji naj bi bilo onesnaženih več kot pol milijona območij, pri čemer bodo do njihove določitve in ocene še naprej predstavljala potencialno resna tveganja za okolje, gospodarstvo, družbo in zdravje. Vsako leto se več kot 1 000 km2 zemljišč izkoristi za stanovanjske, industrijske, prometne ali rekreacijske namene. Take dolgoročne spremembe je težko ali drago izničiti, pri čemer skoraj vedno vključujejo kompromise med različnimi družbenimi, gospodarskimi in okoljskimi potrebami. Okoljski pomisleki, vključno z varstvom voda in ohranjanjem biotske raznovrstnosti, bi morali biti vključeni v načrtovanje odločitev v zvezi z rabo zemljišč, da bi te postale bolj trajnostne, in sicer s ciljem, da se do leta 2050 doseže stanje brez neto izkoriščanja zemljišč.

| 24. | Na ravni držav članic so bile dosežene različne stopnje napredka pri zagotavljanju varovanja tal, vključno z določitvijo onesnaženih območij, ozaveščanjem, raziskavami in vzpostavitvijo sistemov nadzorovanja. Vendar je napredek pri poskusih sanacije, ki temeljijo na analizi tveganja, ter drugih poskusih sanacije neenakomeren, rezultati in poročanje na ravni Unije pa omejeni. Komisija je v odgovor na pomisleke, kot so škodljivi vplivi na naravni vodni režim, pripravila smernice o pozidavi tal (26). K boljšemu varstvu tal lahko prispevajo tudi nadaljnja prizadevanja za okrepitev regulativnega okvira, razvoj omrežij, izmenjavo znanja, pripravo smernic in opredelitev primerov dobre prakse. Komisija je podala predlog direktive o določitvi okvira za varstvo tal in spremembi Direktive 2004/35/ES (27). |
| --- | --- |

24.

Na ravni držav članic so bile dosežene različne stopnje napredka pri zagotavljanju varovanja tal, vključno z določitvijo onesnaženih območij, ozaveščanjem, raziskavami in vzpostavitvijo sistemov nadzorovanja. Vendar je napredek pri poskusih sanacije, ki temeljijo na analizi tveganja, ter drugih poskusih sanacije neenakomeren, rezultati in poročanje na ravni Unije pa omejeni. Komisija je v odgovor na pomisleke, kot so škodljivi vplivi na naravni vodni režim, pripravila smernice o pozidavi tal (26). K boljšemu varstvu tal lahko prispevajo tudi nadaljnja prizadevanja za okrepitev regulativnega okvira, razvoj omrežij, izmenjavo znanja, pripravo smernic in opredelitev primerov dobre prakse. Komisija je podala predlog direktive o določitvi okvira za varstvo tal in spremembi Direktive 2004/35/ES (27).

| 25. | Za zmanjšanje najznatnejših pritiskov človeka na zemljišča, tla in druge ekosisteme v Evropi bodo sprejeti ukrepi, ki bodo zagotovili, da se pri odločitvah v zvezi z rabo zemljišč na vseh ustreznih ravneh primerno upoštevajo vplivi na okolje ter socialni in gospodarski učinki. Sklepi Rio + 20, s katerimi se priznava gospodarski in družbeni pomen dobrega upravljanja zemljišč, vključujejo poziv k „nevtralnosti na področju degradacije zemljišč“. Unija in njene države članice bi morale razmisliti o tem, kako lahko v okviru svojih pristojnosti najbolje zagotovijo izvajanje takšne zaveze. Unija in njene države članice bi morale čim prej tudi poglobljeno preučiti, kako bi bilo mogoče vprašanja v zvezi s kakovostjo tal obravnavati z usmerjenim in sorazmernim pristopom, ki temelji na oceni tveganj, znotraj zavezujočega pravnega okvira. Opredeljeni bi morali biti tudi cilji za trajnostno rabo zemljišč in tal. |
| --- | --- |

25.

Za zmanjšanje najznatnejših pritiskov človeka na zemljišča, tla in druge ekosisteme v Evropi bodo sprejeti ukrepi, ki bodo zagotovili, da se pri odločitvah v zvezi z rabo zemljišč na vseh ustreznih ravneh primerno upoštevajo vplivi na okolje ter socialni in gospodarski učinki. Sklepi Rio + 20, s katerimi se priznava gospodarski in družbeni pomen dobrega upravljanja zemljišč, vključujejo poziv k „nevtralnosti na področju degradacije zemljišč“. Unija in njene države članice bi morale razmisliti o tem, kako lahko v okviru svojih pristojnosti najbolje zagotovijo izvajanje takšne zaveze. Unija in njene države članice bi morale čim prej tudi poglobljeno preučiti, kako bi bilo mogoče vprašanja v zvezi s kakovostjo tal obravnavati z usmerjenim in sorazmernim pristopom, ki temelji na oceni tveganj, znotraj zavezujočega pravnega okvira. Opredeljeni bi morali biti tudi cilji za trajnostno rabo zemljišč in tal.

| 26. | Čeprav se je v zadnjih 20 letih vnos dušika in fosforja v okolje Unije znatno zmanjšal, čezmerno sproščanje hranil še naprej vpliva na kakovost zraka in vode ter negativno vpliva na ekosisteme in tako povzroča znatne težave za človekovo zdravje. Za nadaljnje znatno zmanjšanje sproščanja hranil je treba nujno obravnavati zlasti sproščanje amonijaka zaradi neučinkovitega ravnanja z gnojili in neustreznega čiščenja odpadnih voda. Potrebna so tudi nadaljnja prizadevanja za upravljanje cikla hranil na način, ki bo stroškovno učinkovitejši, trajnosten in bolj gospodaren z viri, ter za izboljšanje učinkovitosti uporabe gnojil. Zato so potrebne naložbe v raziskave, treba pa je tudi izboljšati skladnost in izvajanje okoljske zakonodaje Unije, po potrebi zaostriti standarde in obravnavati cikel hranil v okviru bolj celostnega pristopa, ki vključuje in povezuje obstoječe politike Unije, ki že obravnavajo odpravo evtrofikacije in čezmernega sproščanja hranil, ter preprečuje razmere, ko se izpusti hranil prenesejo na okoljske medije. |
| --- | --- |

26.

Čeprav se je v zadnjih 20 letih vnos dušika in fosforja v okolje Unije znatno zmanjšal, čezmerno sproščanje hranil še naprej vpliva na kakovost zraka in vode ter negativno vpliva na ekosisteme in tako povzroča znatne težave za človekovo zdravje. Za nadaljnje znatno zmanjšanje sproščanja hranil je treba nujno obravnavati zlasti sproščanje amonijaka zaradi neučinkovitega ravnanja z gnojili in neustreznega čiščenja odpadnih voda. Potrebna so tudi nadaljnja prizadevanja za upravljanje cikla hranil na način, ki bo stroškovno učinkovitejši, trajnosten in bolj gospodaren z viri, ter za izboljšanje učinkovitosti uporabe gnojil. Zato so potrebne naložbe v raziskave, treba pa je tudi izboljšati skladnost in izvajanje okoljske zakonodaje Unije, po potrebi zaostriti standarde in obravnavati cikel hranil v okviru bolj celostnega pristopa, ki vključuje in povezuje obstoječe politike Unije, ki že obravnavajo odpravo evtrofikacije in čezmernega sproščanja hranil, ter preprečuje razmere, ko se izpusti hranil prenesejo na okoljske medije.

| 27. | Ukrepi v okviru strategije EU za biotsko raznovrstnost za obnovitev vsaj 15 % degradiranih ekosistemov v Uniji in razširitev uporabe zelene infrastrukture, orodja za oblikovanje naravnih rešitev z ekološkimi, gospodarskimi in družbenimi koristmi, ki vključuje zelene prostore, vodne ekosisteme in druge fizikalne značilnosti na kopenskih in morskih območjih, bodo prispevali k odpravi razdrobljenosti zemljišč. Taki ukrepi bodo v kombinaciji s celovitim izvajanjem direktiv o pticah in habitatih ter ob podpori okvirov prednostnega ukrepanja dodatno okrepili naravni kapital in povečali odpornost ekosistema, pri čemer lahko zagotovijo stroškovno učinkovite možnosti za ublažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje ter obvladovanje tveganja nesreč. Medtem bodo prizadevanja držav članic za kartiranje in oceno ekosistemov in njihovih storitev izboljšala dostopnost podatkov, skupaj s pobudo za preprečevanje neto izgub, ki je načrtovana za leto 2015, pa bodo prispevala k ohranjanju zaloge naravnega kapitala na različnih ravneh. Vključitev gospodarske vrednosti ekosistemskih storitev v računovodske sisteme ter sisteme poročanja na ravni Unije in nacionalni ravni do leta 2020 bo spodbudila boljše upravljanje naravnega kapitala Unije. |
| --- | --- |

27.

Ukrepi v okviru strategije EU za biotsko raznovrstnost za obnovitev vsaj 15 % degradiranih ekosistemov v Uniji in razširitev uporabe zelene infrastrukture, orodja za oblikovanje naravnih rešitev z ekološkimi, gospodarskimi in družbenimi koristmi, ki vključuje zelene prostore, vodne ekosisteme in druge fizikalne značilnosti na kopenskih in morskih območjih, bodo prispevali k odpravi razdrobljenosti zemljišč. Taki ukrepi bodo v kombinaciji s celovitim izvajanjem direktiv o pticah in habitatih ter ob podpori okvirov prednostnega ukrepanja dodatno okrepili naravni kapital in povečali odpornost ekosistema, pri čemer lahko zagotovijo stroškovno učinkovite možnosti za ublažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje ter obvladovanje tveganja nesreč. Medtem bodo prizadevanja držav članic za kartiranje in oceno ekosistemov in njihovih storitev izboljšala dostopnost podatkov, skupaj s pobudo za preprečevanje neto izgub, ki je načrtovana za leto 2015, pa bodo prispevala k ohranjanju zaloge naravnega kapitala na različnih ravneh. Vključitev gospodarske vrednosti ekosistemskih storitev v računovodske sisteme ter sisteme poročanja na ravni Unije in nacionalni ravni do leta 2020 bo spodbudila boljše upravljanje naravnega kapitala Unije.

| 28. | Da se zavaruje, ohrani in izboljša naravni kapital Unije, se s sedmim okoljskim akcijskim programom do leta 2020 zagotovi naslednje:






  (a) | izguba biotske raznovrstnosti in degradacija ekosistemskih storitev, vključno z opraševanjem, se zaustavita, pri čemer se ohranijo ekosistemi in njihove storitve, vsaj 15 % degradiranih ekosistemov pa obnovi; |
| --- | --- | --- |

28.

Da se zavaruje, ohrani in izboljša naravni kapital Unije, se s sedmim okoljskim akcijskim programom do leta 2020 zagotovi naslednje:

(a)

izguba biotske raznovrstnosti in degradacija ekosistemskih storitev, vključno z opraševanjem, se zaustavita, pri čemer se ohranijo ekosistemi in njihove storitve, vsaj 15 % degradiranih ekosistemov pa obnovi;

| (b) | učinek pritiska na somornice, obalno morje in sladkovodne vire (vključno s površinsko in podzemno vodo) se znatno zmanjša, da se doseže, ohrani ali izboljša dobro stanje, kot je določeno v okvirni direktivi o vodah; |
| --- | --- |

(b)

učinek pritiska na somornice, obalno morje in sladkovodne vire (vključno s površinsko in podzemno vodo) se znatno zmanjša, da se doseže, ohrani ali izboljša dobro stanje, kot je določeno v okvirni direktivi o vodah;

| (c) | učinek pritiska na morske vode se zmanjša, da se doseže ali ohrani dobro okoljsko stanje, kot je določeno v okvirni direktivi o morski strategiji, obalna območja pa se upravljajo trajnostno; |
| --- | --- |

(c)

učinek pritiska na morske vode se zmanjša, da se doseže ali ohrani dobro okoljsko stanje, kot je določeno v okvirni direktivi o morski strategiji, obalna območja pa se upravljajo trajnostno;

| (d) | onesnaževanje zraka in njegovi vplivi na ekosisteme in biotsko raznovrstnost se dodatno zmanjšajo, da se doseže dolgoročni cilj nepreseganja kritičnih obremenitev in ravni; |
| --- | --- |

(d)

onesnaževanje zraka in njegovi vplivi na ekosisteme in biotsko raznovrstnost se dodatno zmanjšajo, da se doseže dolgoročni cilj nepreseganja kritičnih obremenitev in ravni;

| (e) | zemljišča v Uniji se upravljajo trajnostno, tla so ustrezno varovana in sanacija onesnaženih območij se ustrezno izvaja; |
| --- | --- |

(e)

zemljišča v Uniji se upravljajo trajnostno, tla so ustrezno varovana in sanacija onesnaženih območij se ustrezno izvaja;

| (f) | cikel hranil (dušika in fosforja) se upravlja na bolj trajen in z viri gospodaren način; |
| --- | --- |

(f)

cikel hranil (dušika in fosforja) se upravlja na bolj trajen in z viri gospodaren način;

| (g) | upravljanje z gozdovi je trajnostno, gozdovi, njihova biotska raznovrstnost in njihove storitve so zavarovani in, če je to izvedljivo, povečani, odpornost gozdov na podnebne spremembe, požare, nevihte, škodljivce in bolezni pa je večja. |
| --- | --- |

(g)

upravljanje z gozdovi je trajnostno, gozdovi, njihova biotska raznovrstnost in njihove storitve so zavarovani in, če je to izvedljivo, povečani, odpornost gozdov na podnebne spremembe, požare, nevihte, škodljivce in bolezni pa je večja.

Za to je potrebno zlasti:

| (i) | takojšnje okrepljeno izvajanje strategije EU za biotsko raznovrstnost, da bi dosegli njene cilje; |
| --- | --- |

(i)

takojšnje okrepljeno izvajanje strategije EU za biotsko raznovrstnost, da bi dosegli njene cilje;

| (ii) | celovito izvajanje načrta za varovanje evropskih vodnih virov (28) ob ustreznem upoštevanju posebnih okoliščin držav članic ter zagotavljanje, da so cilji v zvezi s kakovostjo vode ustrezno podprti s političnimi ukrepi, ki temeljijo na virih; |
| --- | --- |

(ii)

celovito izvajanje načrta za varovanje evropskih vodnih virov (28) ob ustreznem upoštevanju posebnih okoliščin držav članic ter zagotavljanje, da so cilji v zvezi s kakovostjo vode ustrezno podprti s političnimi ukrepi, ki temeljijo na virih;

| (iii) | nujna krepitev prizadevanj, da se med drugim zagotovi doseganje zdravih staležev rib, v skladu s skupno ribiško politiko, okvirno direktivo o morski strategiji in mednarodnimi obveznostmi. Boj proti onesnaževanju in vzpostavitev glavnega količinskega cilja zmanjševanja odpadkov v morju na ravni Unije, podprtega z ukrepi, ki temeljijo na virih, ter ob upoštevanju morskih strategij, ki jih določijo države članice. Dokončanje omrežja zaščitenih morskih območij Natura 2000 ter zagotavljanje trajnostnega upravljanja obalnih območij; |
| --- | --- |

(iii)

nujna krepitev prizadevanj, da se med drugim zagotovi doseganje zdravih staležev rib, v skladu s skupno ribiško politiko, okvirno direktivo o morski strategiji in mednarodnimi obveznostmi. Boj proti onesnaževanju in vzpostavitev glavnega količinskega cilja zmanjševanja odpadkov v morju na ravni Unije, podprtega z ukrepi, ki temeljijo na virih, ter ob upoštevanju morskih strategij, ki jih določijo države članice. Dokončanje omrežja zaščitenih morskih območij Natura 2000 ter zagotavljanje trajnostnega upravljanja obalnih območij;

| (iv) | sprejetje in izvajanje strategije EU za prilagajanje podnebnim spremembam (29), vključno z vključitvijo vprašanj glede prilagajanja podnebnim spremembam v ključne pobude politike in sektorje Unije; |
| --- | --- |

(iv)

sprejetje in izvajanje strategije EU za prilagajanje podnebnim spremembam (29), vključno z vključitvijo vprašanj glede prilagajanja podnebnim spremembam v ključne pobude politike in sektorje Unije;

| (v) | krepitev prizadevanj za doseganje skladnosti z zakonodajo Unije o kakovosti zraka v celoti ter opredelitev strateških ciljev in ukrepov po letu 2020; |
| --- | --- |

(v)

krepitev prizadevanj za doseganje skladnosti z zakonodajo Unije o kakovosti zraka v celoti ter opredelitev strateških ciljev in ukrepov po letu 2020;

| (vi) | krepitev prizadevanj za zmanjšanje erozije tal in povečanje organskih snovi v tleh, sanacijo onesnaženih območij in izboljšanje vključevanja vidikov rabe zemljišč v usklajen postopek odločanja, v katerega so vključene vse ustrezne upravne ravni in ki je podprt s sprejetjem ciljev v zvezi s tlemi in zemljišči kot virom ter s cilji načrtovanja rabe zemljišč; |
| --- | --- |

(vi)

krepitev prizadevanj za zmanjšanje erozije tal in povečanje organskih snovi v tleh, sanacijo onesnaženih območij in izboljšanje vključevanja vidikov rabe zemljišč v usklajen postopek odločanja, v katerega so vključene vse ustrezne upravne ravni in ki je podprt s sprejetjem ciljev v zvezi s tlemi in zemljišči kot virom ter s cilji načrtovanja rabe zemljišč;

| (vii) | sprejetje nadaljnjih ukrepov za zmanjšanje emisij dušika in fosforja, vključno z emisijami iz komunalne in industrijske odpadne vode ter emisijami, ki nastanejo zaradi uporabe gnojil, med drugim z boljšim nadzorom virov, ter za predelavo odpadnega fosforja; |
| --- | --- |

(vii)

sprejetje nadaljnjih ukrepov za zmanjšanje emisij dušika in fosforja, vključno z emisijami iz komunalne in industrijske odpadne vode ter emisijami, ki nastanejo zaradi uporabe gnojil, med drugim z boljšim nadzorom virov, ter za predelavo odpadnega fosforja;

| (viii) | razvoj in izvajanje prenovljene strategije Unije o gozdovih, ki obravnava številne zahteve in koristi v zvezi z gozdovi ter prispeva k bolj strateško usmerjenemu pristopu k varstvu gozdov in izboljšanju njihovega stanja, vključno s trajnostnim upravljanjem gozdov; |
| --- | --- |

(viii)

razvoj in izvajanje prenovljene strategije Unije o gozdovih, ki obravnava številne zahteve in koristi v zvezi z gozdovi ter prispeva k bolj strateško usmerjenemu pristopu k varstvu gozdov in izboljšanju njihovega stanja, vključno s trajnostnim upravljanjem gozdov;

| (ix) | okrepitev zagotavljanja javnih informacij Unije, ozaveščanja in izobraževanja o okoljski politiki. |
| --- | --- |

(ix)

okrepitev zagotavljanja javnih informacij Unije, ozaveščanja in izobraževanja o okoljski politiki.

Prednostni cilj 2:   spreminjanje Unije v z viri gospodarno, zeleno in konkurenčno nizkoogljično gospodarstvo

| 29. | Strategija Evropa 2020 si prizadeva spodbujati trajnostno rast z razvojem bolj konkurenčnega nizkoogljičnega gospodarstva, ki vire izkorišča učinkovito in trajnostno. Cilj njene vodilne pobude „Evropa, gospodarna z viri,“ je podpreti prehod na gospodarstvo, ki je učinkovito pri rabi vseh virov, v celoti ločuje gospodarsko rast od rabe virov in energije ter njihovih okoljskih vplivov, znižuje emisije toplogrednih plinov, z učinkovitostjo in inovacijami izboljšuje konkurenčnost ter spodbuja večjo zanesljivost oskrbe z energijo in viri, vključno z zmanjšanjem celotne porabe virov. Ključna elementa vodilne pobude, ki opredeljujeta okvir za prihodnje ukrepe za izpolnjevanje teh ciljev, sta časovni okvir za Evropo, gospodarno z viri in načrt za prehod na konkurenčno gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika (30), podpreti pa bi ju bilo treba z izmenjavo dobre prakse med državami članicami. Poleg tega bi partnerstvo med Unijo, njenimi državami članicami in industrijo v okviru integrirane industrijske politike Unije zagotovilo način za povečanje naložb in inovacij v šestih rastočih trgih, povezanih z zelenim gospodarstvom (31). |
| --- | --- |

29.

Strategija Evropa 2020 si prizadeva spodbujati trajnostno rast z razvojem bolj konkurenčnega nizkoogljičnega gospodarstva, ki vire izkorišča učinkovito in trajnostno. Cilj njene vodilne pobude „Evropa, gospodarna z viri,“ je podpreti prehod na gospodarstvo, ki je učinkovito pri rabi vseh virov, v celoti ločuje gospodarsko rast od rabe virov in energije ter njihovih okoljskih vplivov, znižuje emisije toplogrednih plinov, z učinkovitostjo in inovacijami izboljšuje konkurenčnost ter spodbuja večjo zanesljivost oskrbe z energijo in viri, vključno z zmanjšanjem celotne porabe virov. Ključna elementa vodilne pobude, ki opredeljujeta okvir za prihodnje ukrepe za izpolnjevanje teh ciljev, sta časovni okvir za Evropo, gospodarno z viri in načrt za prehod na konkurenčno gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika (30), podpreti pa bi ju bilo treba z izmenjavo dobre prakse med državami članicami. Poleg tega bi partnerstvo med Unijo, njenimi državami članicami in industrijo v okviru integrirane industrijske politike Unije zagotovilo način za povečanje naložb in inovacij v šestih rastočih trgih, povezanih z zelenim gospodarstvom (31).

| 30. | V celotnem gospodarstvu so potrebne inovacije za izboljšanje učinkovite rabe virov, da se glede na rastoče cene virov, pomanjkanje in omejitev ponudbe surovin ter odvisnost od uvoza poveča konkurenčnost. Pri spodbujanju inovacij, vključno z ekoinovacijami, je ključen poslovni sektor. Vendar trgi sami ne bodo uspešno dosegli želenih rezultatov, zlasti mala in srednja podjetja (MSP) pa za izboljšanje svoje okoljske učinkovitosti potrebujejo posebno pomoč pri uvajanju novih tehnologij, vključno preko partnerstev za raziskave in inovacije na področju ravnanja z odpadki (32). Bistveni so vladni ukrepi na ravni Unije in držav članic, da se zagotovijo ustrezni okvirni pogoji za naložbe in ekoinovacije ter spodbujajo razvoj trajnostnih poslovnih ali tehnoloških rešitev za okoljske izzive in spodbujanje trajnostnih načinov rabe virov (33). |
| --- | --- |

30.

V celotnem gospodarstvu so potrebne inovacije za izboljšanje učinkovite rabe virov, da se glede na rastoče cene virov, pomanjkanje in omejitev ponudbe surovin ter odvisnost od uvoza poveča konkurenčnost. Pri spodbujanju inovacij, vključno z ekoinovacijami, je ključen poslovni sektor. Vendar trgi sami ne bodo uspešno dosegli želenih rezultatov, zlasti mala in srednja podjetja (MSP) pa za izboljšanje svoje okoljske učinkovitosti potrebujejo posebno pomoč pri uvajanju novih tehnologij, vključno preko partnerstev za raziskave in inovacije na področju ravnanja z odpadki (32). Bistveni so vladni ukrepi na ravni Unije in držav članic, da se zagotovijo ustrezni okvirni pogoji za naložbe in ekoinovacije ter spodbujajo razvoj trajnostnih poslovnih ali tehnoloških rešitev za okoljske izzive in spodbujanje trajnostnih načinov rabe virov (33).

| 31. | Ta ključna zahteva za spopadanje z okoljskimi izzivi ima tudi pomembne družbeno-gospodarske koristi in lahko spodbuja konkurenčnost. Potencialna rast delovnih mest, ki je posledica prehoda na nizkoogljično, z viri gospodarno, varno in trajnostno gospodarstvo, je osrednjega pomena za izpolnitev ciljev zaposlovanja iz strategije Evropa 2020 (34). V zadnjih letih se je zaposlenost v sektorju okoljskih tehnologij in storitev v Uniji povečevala za približno 3 % na leto (35). Ocenjuje se, da je svetovni trg za ekološko industrijo vreden vsaj en bilijon EUR (36), pri čemer naj bi se ta vrednost v naslednjih 10 letih skoraj podvojila. Evropska podjetja so na področju recikliranja in energetske učinkovitosti že vodilna v svetu, pri čemer bi jih bilo treba spodbujati, da izkoristijo takšno povečanje svetovnega povpraševanja, ter podpreti z akcijskim načrtom za ekološke inovacije (37). V evropskem sektorju obnovljivih virov bo na primer do leta 2020 predvidoma ustvarjenih več kot 400 000 novih delovnih mest (38). Tudi trajnostno biogospodarstvo lahko prispeva k pametni in zeleni rasti v Evropi ter bo istočasno imelo korist od učinkovitejše rabe virov. |
| --- | --- |

31.

Ta ključna zahteva za spopadanje z okoljskimi izzivi ima tudi pomembne družbeno-gospodarske koristi in lahko spodbuja konkurenčnost. Potencialna rast delovnih mest, ki je posledica prehoda na nizkoogljično, z viri gospodarno, varno in trajnostno gospodarstvo, je osrednjega pomena za izpolnitev ciljev zaposlovanja iz strategije Evropa 2020 (34). V zadnjih letih se je zaposlenost v sektorju okoljskih tehnologij in storitev v Uniji povečevala za približno 3 % na leto (35). Ocenjuje se, da je svetovni trg za ekološko industrijo vreden vsaj en bilijon EUR (36), pri čemer naj bi se ta vrednost v naslednjih 10 letih skoraj podvojila. Evropska podjetja so na področju recikliranja in energetske učinkovitosti že vodilna v svetu, pri čemer bi jih bilo treba spodbujati, da izkoristijo takšno povečanje svetovnega povpraševanja, ter podpreti z akcijskim načrtom za ekološke inovacije (37). V evropskem sektorju obnovljivih virov bo na primer do leta 2020 predvidoma ustvarjenih več kot 400 000 novih delovnih mest (38). Tudi trajnostno biogospodarstvo lahko prispeva k pametni in zeleni rasti v Evropi ter bo istočasno imelo korist od učinkovitejše rabe virov.

| 32. | Celovito izvajanje svežnja pravil Unije na področjih podnebja in energije je bistveno za doseganje mejnikov, določenih za leto 2020, in razvijanje konkurenčnega, varnega in trajnostnega nizkoogljičnega gospodarstva do leta 2050. Medtem ko je Unija trenutno na poti, da do leta 2020 zmanjša domače emisije toplogrednih plinov za 20 % v primerjavi z ravnmi iz leta 1990, bodo za uresničitev cilja glede 20 % povečanja energetske učinkovitosti potrebna veliko hitrejše izboljšanje učinkovitosti in spremembe vedenjskih vzorcev. K temu naj bi po pričakovanjih znatno prispevala direktiva o energetski učinkovitosti (39), ki bi jo lahko dopolnili z zahtevami po energetski učinkovitosti proizvodov, danih na trg Unije. Celovita ocena razpoložljivosti trajnostne biomase je pomembna tudi zaradi naraščajočega povpraševanja po energiji in rednih razprav o različnih interesih glede rabe zemljišč za hrano ali rabe zemljišč za bioenergijo. Bistveno je tudi zagotoviti, da se biomasa v vseh svojih oblikah proizvaja in uporablja trajnostno in učinkovito v vsem svojem življenjskem ciklu, s čimer se čim bolj zmanjšajo ali preprečijo negativni vplivi na okolje in podnebje, z upoštevanjem gospodarskega konteksta različnih uporab biomase kot vira. To bi prispevalo k razvoju nizkoogljičnega gospodarstva. |
| --- | --- |

32.

Celovito izvajanje svežnja pravil Unije na področjih podnebja in energije je bistveno za doseganje mejnikov, določenih za leto 2020, in razvijanje konkurenčnega, varnega in trajnostnega nizkoogljičnega gospodarstva do leta 2050. Medtem ko je Unija trenutno na poti, da do leta 2020 zmanjša domače emisije toplogrednih plinov za 20 % v primerjavi z ravnmi iz leta 1990, bodo za uresničitev cilja glede 20 % povečanja energetske učinkovitosti potrebna veliko hitrejše izboljšanje učinkovitosti in spremembe vedenjskih vzorcev. K temu naj bi po pričakovanjih znatno prispevala direktiva o energetski učinkovitosti (39), ki bi jo lahko dopolnili z zahtevami po energetski učinkovitosti proizvodov, danih na trg Unije. Celovita ocena razpoložljivosti trajnostne biomase je pomembna tudi zaradi naraščajočega povpraševanja po energiji in rednih razprav o različnih interesih glede rabe zemljišč za hrano ali rabe zemljišč za bioenergijo. Bistveno je tudi zagotoviti, da se biomasa v vseh svojih oblikah proizvaja in uporablja trajnostno in učinkovito v vsem svojem življenjskem ciklu, s čimer se čim bolj zmanjšajo ali preprečijo negativni vplivi na okolje in podnebje, z upoštevanjem gospodarskega konteksta različnih uporab biomase kot vira. To bi prispevalo k razvoju nizkoogljičnega gospodarstva.

| 33. | K zmanjšanju emisij toplogrednih plinov bodo morali prispevati vsi gospodarski sektorji, če bo Unija prispevala ustrezen delež v okviru svetovnih prizadevanj. Unija mora sprejeti naslednje ukrepe glede svojega podnebnega okvira in okvira za energetiko po letu 2020, da se pripravi na mednarodna pogajanja o novem pravno zavezujočem sporazumu, ter da tako državam članicam, industriji in drugim sektorjem zagotovi jasen pravno zavezujoč okvir in cilj(e) za izvedbo potrebnih srednjeročnih in dolgoročnih naložb v zmanjšanje emisij, energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije. Zato mora Unija obravnavati možnosti politike za postopen, stroškovno učinkovit prehod v nizkoogljično gospodarstvo, ob upoštevanju okvirnih mejnikov iz načrta za nizkoogljično gospodarstvo do leta 2050, ki bi ga morali uporabljati kot podlago za nadaljnje delo. Zelena knjiga o okviru podnebne in energetske politike do leta 2030 (40) je v tem pogledu pomemben korak. Energetski načrt do leta 2050 in belo knjigo o prometu je treba podpreti s trdnimi okviri politike. Poleg tega morajo države članice pripraviti in sprejeti dolgoročne, stroškovno učinkovite strategije za nizkoogljični razvoj z nizkimi emisijami ogljika, da bi dosegli cilj Unije glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov za 80–95 % do sredine stoletja v primerjavi z ravnmi iz leta 1990 kot del svetovnega prizadevanja za omejitev povečanja povprečne temperature na manj kot 2 °C v primerjavi s predindustrijskimi temperaturami ter v okviru zmanjšanj, ki jih morajo v skladu z dokazi Medvladnega foruma za podnebne spremembe (IPCC) doseči države v razvoju kot skupina. Sistem Unije za trgovanje z emisijami bo osrednji steber podnebne politike Unije tudi po letu 2020 in bi ga bilo treba strukturno reformirati, da bo spodbujal nizkoogljične naložbe. Unija bi morala v skladu z mednarodnimi zavezami skupaj z drugimi pogodbenicami Okvirne konvencije Združenih narodov o podnebnih spremembah (UNFCCC) podpirati države v razvoju pri njihovih prizadevanjih za blaženje podnebnih sprememb, in sicer s krepitvijo zmogljivosti, finančno pomočjo in prenosom tehnologije. |
| --- | --- |

33.

K zmanjšanju emisij toplogrednih plinov bodo morali prispevati vsi gospodarski sektorji, če bo Unija prispevala ustrezen delež v okviru svetovnih prizadevanj. Unija mora sprejeti naslednje ukrepe glede svojega podnebnega okvira in okvira za energetiko po letu 2020, da se pripravi na mednarodna pogajanja o novem pravno zavezujočem sporazumu, ter da tako državam članicam, industriji in drugim sektorjem zagotovi jasen pravno zavezujoč okvir in cilj(e) za izvedbo potrebnih srednjeročnih in dolgoročnih naložb v zmanjšanje emisij, energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije. Zato mora Unija obravnavati možnosti politike za postopen, stroškovno učinkovit prehod v nizkoogljično gospodarstvo, ob upoštevanju okvirnih mejnikov iz načrta za nizkoogljično gospodarstvo do leta 2050, ki bi ga morali uporabljati kot podlago za nadaljnje delo. Zelena knjiga o okviru podnebne in energetske politike do leta 2030 (40) je v tem pogledu pomemben korak. Energetski načrt do leta 2050 in belo knjigo o prometu je treba podpreti s trdnimi okviri politike. Poleg tega morajo države članice pripraviti in sprejeti dolgoročne, stroškovno učinkovite strategije za nizkoogljični razvoj z nizkimi emisijami ogljika, da bi dosegli cilj Unije glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov za 80–95 % do sredine stoletja v primerjavi z ravnmi iz leta 1990 kot del svetovnega prizadevanja za omejitev povečanja povprečne temperature na manj kot 2 °C v primerjavi s predindustrijskimi temperaturami ter v okviru zmanjšanj, ki jih morajo v skladu z dokazi Medvladnega foruma za podnebne spremembe (IPCC) doseči države v razvoju kot skupina. Sistem Unije za trgovanje z emisijami bo osrednji steber podnebne politike Unije tudi po letu 2020 in bi ga bilo treba strukturno reformirati, da bo spodbujal nizkoogljične naložbe. Unija bi morala v skladu z mednarodnimi zavezami skupaj z drugimi pogodbenicami Okvirne konvencije Združenih narodov o podnebnih spremembah (UNFCCC) podpirati države v razvoju pri njihovih prizadevanjih za blaženje podnebnih sprememb, in sicer s krepitvijo zmogljivosti, finančno pomočjo in prenosom tehnologije.

| 34. | Z uporabo najboljših razpoložljivih tehnologij v industriji v skladu z direktivo o industrijskih emisijah (41) se bodo v več kot 50 000 večjih industrijskih obratih v Uniji izboljšali vzorci rabe virov in zmanjšale emisije, kar bo znatno prispevalo k dolgoročnemu spodbujanju razvoja inovativnih tehnologij, okolju prijaznemu gospodarstvu in zmanjšanju stroškov industrije. Ta razvoj je mogoče še dodatno spodbuditi tako, da se v industriji uporabljajo sistemi za upravljanje z okoljem, kot je sistem za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS) (42). |
| --- | --- |

34.

Z uporabo najboljših razpoložljivih tehnologij v industriji v skladu z direktivo o industrijskih emisijah (41) se bodo v več kot 50 000 večjih industrijskih obratih v Uniji izboljšali vzorci rabe virov in zmanjšale emisije, kar bo znatno prispevalo k dolgoročnemu spodbujanju razvoja inovativnih tehnologij, okolju prijaznemu gospodarstvu in zmanjšanju stroškov industrije. Ta razvoj je mogoče še dodatno spodbuditi tako, da se v industriji uporabljajo sistemi za upravljanje z okoljem, kot je sistem za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS) (42).

| 35. | Nekateri veljavni instrumenti politike, ki se nanašajo na proizvodnjo in potrošnjo, imajo omejeno področje uporabe. Potreben je okvir, ki daje ustrezne signale proizvajalcem in potrošnikom za spodbujanje učinkovite rabe virov in krožnega gospodarstva. Sprejeti bodo ukrepi za nadaljnje izboljšanje okoljske uspešnosti blaga in storitev na trgu Unije v njihovem celotnem življenjskem ciklu, vključno z ukrepi za povečanje ponudbe okoljsko trajnostnih izdelkov in spodbujanje znatnega premika v povpraševanju potrošnikov po takih proizvodih. To se bo doseglo z uravnoteženo kombinacijo spodbud za potrošnike in podjetja (vključno z MSP) tržnih instrumentov in predpisov za zmanjšanje okoljskih vplivov njihovih dejavnosti in proizvodov. Potrošniki bi morali dobiti natančne, lahko razumljive in zanesljive informacije o proizvodih, ki jih kupijo, in sicer prek jasnega in skladnega označevanja, vključno kar zadeva okoljske trditve. Pakiranje bi bilo treba optimalno prirediti, da bi bili vplivi na okolje čim manjši, poleg tega bi bilo treba podpirati poslovne modele, gospodarne z viri, kot so sistemi storitev proizvodov, vključno z lizingom proizvodov. Veljavna zakonodaja o proizvodih, kot sta direktivi o okoljsko primerni zasnovi izdelkov in o energijskem označevanju (43) ter Uredba o znaku za okolje (44), bo pregledana z namenom izboljšanja okoljske uspešnosti in učinkovitosti virov proizvodov v njihovem celotnem življenjskem ciklu ter obravnavanja veljavnih določb z bolj skladnim političnim in zakonodajnim okvirom za trajnostno proizvodnjo in potrošnjo v Uniji (45). Ta okvir, podprt s kazalniki življenjskega cikla, bi moral obravnavati razdrobljenost in omejitve področja uporabe veljavnega pravnega reda na področju trajnostne potrošnje in proizvodnje ter opredeliti in po potrebi zapolniti vrzeli v politiki, spodbudah in zakonodaji, da bi zagotovili uvedbo minimalnih zahtev glede okoljske učinkovitosti izdelkov in storitev. |
| --- | --- |

35.

Nekateri veljavni instrumenti politike, ki se nanašajo na proizvodnjo in potrošnjo, imajo omejeno področje uporabe. Potreben je okvir, ki daje ustrezne signale proizvajalcem in potrošnikom za spodbujanje učinkovite rabe virov in krožnega gospodarstva. Sprejeti bodo ukrepi za nadaljnje izboljšanje okoljske uspešnosti blaga in storitev na trgu Unije v njihovem celotnem življenjskem ciklu, vključno z ukrepi za povečanje ponudbe okoljsko trajnostnih izdelkov in spodbujanje znatnega premika v povpraševanju potrošnikov po takih proizvodih. To se bo doseglo z uravnoteženo kombinacijo spodbud za potrošnike in podjetja (vključno z MSP) tržnih instrumentov in predpisov za zmanjšanje okoljskih vplivov njihovih dejavnosti in proizvodov. Potrošniki bi morali dobiti natančne, lahko razumljive in zanesljive informacije o proizvodih, ki jih kupijo, in sicer prek jasnega in skladnega označevanja, vključno kar zadeva okoljske trditve. Pakiranje bi bilo treba optimalno prirediti, da bi bili vplivi na okolje čim manjši, poleg tega bi bilo treba podpirati poslovne modele, gospodarne z viri, kot so sistemi storitev proizvodov, vključno z lizingom proizvodov. Veljavna zakonodaja o proizvodih, kot sta direktivi o okoljsko primerni zasnovi izdelkov in o energijskem označevanju (43) ter Uredba o znaku za okolje (44), bo pregledana z namenom izboljšanja okoljske uspešnosti in učinkovitosti virov proizvodov v njihovem celotnem življenjskem ciklu ter obravnavanja veljavnih določb z bolj skladnim političnim in zakonodajnim okvirom za trajnostno proizvodnjo in potrošnjo v Uniji (45). Ta okvir, podprt s kazalniki življenjskega cikla, bi moral obravnavati razdrobljenost in omejitve področja uporabe veljavnega pravnega reda na področju trajnostne potrošnje in proizvodnje ter opredeliti in po potrebi zapolniti vrzeli v politiki, spodbudah in zakonodaji, da bi zagotovili uvedbo minimalnih zahtev glede okoljske učinkovitosti izdelkov in storitev.

| 36. | Ker 80 % vseh vplivov na okolje med življenjskim ciklom izdelka izvira že iz faze njihovega načrtovanja, bi moral okvir politike Unije zagotoviti, da so prednostni izdelki, dani na trg Unije okoljsko primerno zasnovani, da se optimizira učinkovitost rabe virov in materiala. To bi moralo vključevati obravnavanje med drugim trajnosti izdelka, popravljivosti, možnosti ponovne uporabe, možnosti recikliranja, reciklirane vsebine in dobe uporabnosti izdelkov. Izdelki bi morali imeti trajnostni vir in bi morali biti načrtovani za ponovno uporabo in recikliranje. Navedene zahteve bo moralo biti mogoče uveljaviti in izvajati. Na ravni Unije in nacionalni ravni se bodo okrepila prizadevanja za odpravo ovir za ekoinovacije (46) in sprostitev celotnega potenciala ekoloških industrij Evrope, s čimer se bodo ustvarile koristi za zelena delovna mesta in rast. |
| --- | --- |

36.

Ker 80 % vseh vplivov na okolje med življenjskim ciklom izdelka izvira že iz faze njihovega načrtovanja, bi moral okvir politike Unije zagotoviti, da so prednostni izdelki, dani na trg Unije okoljsko primerno zasnovani, da se optimizira učinkovitost rabe virov in materiala. To bi moralo vključevati obravnavanje med drugim trajnosti izdelka, popravljivosti, možnosti ponovne uporabe, možnosti recikliranja, reciklirane vsebine in dobe uporabnosti izdelkov. Izdelki bi morali imeti trajnostni vir in bi morali biti načrtovani za ponovno uporabo in recikliranje. Navedene zahteve bo moralo biti mogoče uveljaviti in izvajati. Na ravni Unije in nacionalni ravni se bodo okrepila prizadevanja za odpravo ovir za ekoinovacije (46) in sprostitev celotnega potenciala ekoloških industrij Evrope, s čimer se bodo ustvarile koristi za zelena delovna mesta in rast.

| 37. | Da bi vzpostavili okvir za ukrepanje glede izboljšanja vidikov učinkovite rabe virov, ki presega emisije toplogrednih plinov in energijo, bodo določeni cilji za zmanjšanje splošnega življenjskega cikla vpliva potrošnje na okolje, zlasti v živilskem, stanovanjskem sektorju in sektorju mobilnosti (47). V vseh navedenih sektorjih nastane skoraj 80 % vplivov potrošnje na okolje. V tem pogledu bi bilo treba upoštevati tudi kazalnike in cilje glede odtisa porabe zemlje,vode, materialov in ogljika, pa tudi njegove vloge v evropskem semestru. V sklepih Rio + 20 je priznana potreba po znatnem zmanjšanju izgube hrane po spravilu in drugih izgub hrane ter odpadkov v celotni verigi preskrbe s hrano. Komisija bi morala predložiti celovito strategijo za preprečevanje nastajanja nepotrebnih živilskih odpadkov in sodelovati z državami članicami pri boju proti čezmernemu nastajanju odpadkov. Za ta namen bi bili koristni ustrezni ukrepi za povečanje kompostiranja in anaerobne presnove zavržene hrane. |
| --- | --- |

37.

Da bi vzpostavili okvir za ukrepanje glede izboljšanja vidikov učinkovite rabe virov, ki presega emisije toplogrednih plinov in energijo, bodo določeni cilji za zmanjšanje splošnega življenjskega cikla vpliva potrošnje na okolje, zlasti v živilskem, stanovanjskem sektorju in sektorju mobilnosti (47). V vseh navedenih sektorjih nastane skoraj 80 % vplivov potrošnje na okolje. V tem pogledu bi bilo treba upoštevati tudi kazalnike in cilje glede odtisa porabe zemlje,vode, materialov in ogljika, pa tudi njegove vloge v evropskem semestru. V sklepih Rio + 20 je priznana potreba po znatnem zmanjšanju izgube hrane po spravilu in drugih izgub hrane ter odpadkov v celotni verigi preskrbe s hrano. Komisija bi morala predložiti celovito strategijo za preprečevanje nastajanja nepotrebnih živilskih odpadkov in sodelovati z državami članicami pri boju proti čezmernemu nastajanju odpadkov. Za ta namen bi bili koristni ustrezni ukrepi za povečanje kompostiranja in anaerobne presnove zavržene hrane.

| 38. | Poleg obveznih zahtev glede zelenih javnih naročil za nekatere kategorije izdelkov (48) je večina držav članic sprejela prostovoljne akcijske načrte, veliko pa jih je določilo cilje za posebne skupine izdelkov. Vendar imajo uprave na vseh ravneh veliko možnosti, da s svojimi odločitvami o nakupih dodatno zmanjšajo svoj vpliv na okolje. Države članice in regije morajo sprejeti dodatne ukrepe za doseganje cilja glede uporabe meril za zelena javna naročila pri vsaj 50 % javnih naročil. Komisija bo razmislila o predlaganju sektorske zakonodaje, da se določijo obvezne zahteve o zelenih javnih naročilih za dodatne kategorije izdelkov ter obseg rednega spremljanja napredka držav članic na podlagi ustreznih podatkov držav članic, pri čemer bo upoštevala potrebo po čim večjem zmanjšanju upravne obremenitve. Treba bi bilo razvijati prostovoljne mreže zelenih javnih naročnikov. |
| --- | --- |

38.

Poleg obveznih zahtev glede zelenih javnih naročil za nekatere kategorije izdelkov (48) je večina držav članic sprejela prostovoljne akcijske načrte, veliko pa jih je določilo cilje za posebne skupine izdelkov. Vendar imajo uprave na vseh ravneh veliko možnosti, da s svojimi odločitvami o nakupih dodatno zmanjšajo svoj vpliv na okolje. Države članice in regije morajo sprejeti dodatne ukrepe za doseganje cilja glede uporabe meril za zelena javna naročila pri vsaj 50 % javnih naročil. Komisija bo razmislila o predlaganju sektorske zakonodaje, da se določijo obvezne zahteve o zelenih javnih naročilih za dodatne kategorije izdelkov ter obseg rednega spremljanja napredka držav članic na podlagi ustreznih podatkov držav članic, pri čemer bo upoštevala potrebo po čim večjem zmanjšanju upravne obremenitve. Treba bi bilo razvijati prostovoljne mreže zelenih javnih naročnikov.

| 39. | Veliko možnosti je na voljo tudi za izboljšanje preprečevanja nastajanja odpadkov in ravnanja z njimi v Uniji, zaradi katerega bi se izboljšala raba virov, odprli novi trgi, ustvarila nova delovna mesta in zmanjšala odvisnost od uvoza surovin, hkrati pa bi se zmanjšali vplivi na okolje (49). V Uniji vsako leto nastane 2,7 milijarde ton odpadkov, od katerih je 98 milijonov ton odpadkov (4 %) nevarnih. Leta 2011 je bila povprečna proizvodnja komunalnih odpadkov v Uniji 503 kg na prebivalca, v posameznih državah članicah pa se ta številka giblje od 298 do 718 kg. Povprečno se samo 40 % odpadkov pripravi za ponovno uporabo ali reciklira, medtem ko nekatere države članice dosegajo stopnjo 70 %, kar kaže, da bi bilo mogoče odpadke uporabiti kot enega glavnih virov Unije. Hkrati se v veliko državah članicah na odlagališče odloži več kot 75 % komunalnih odpadkov (50). |
| --- | --- |

39.

Veliko možnosti je na voljo tudi za izboljšanje preprečevanja nastajanja odpadkov in ravnanja z njimi v Uniji, zaradi katerega bi se izboljšala raba virov, odprli novi trgi, ustvarila nova delovna mesta in zmanjšala odvisnost od uvoza surovin, hkrati pa bi se zmanjšali vplivi na okolje (49). V Uniji vsako leto nastane 2,7 milijarde ton odpadkov, od katerih je 98 milijonov ton odpadkov (4 %) nevarnih. Leta 2011 je bila povprečna proizvodnja komunalnih odpadkov v Uniji 503 kg na prebivalca, v posameznih državah članicah pa se ta številka giblje od 298 do 718 kg. Povprečno se samo 40 % odpadkov pripravi za ponovno uporabo ali reciklira, medtem ko nekatere države članice dosegajo stopnjo 70 %, kar kaže, da bi bilo mogoče odpadke uporabiti kot enega glavnih virov Unije. Hkrati se v veliko državah članicah na odlagališče odloži več kot 75 % komunalnih odpadkov (50).

| 40. | Za spreminjanje odpadkov v vir, k čemur se poziva v načrtu za Evropo, gospodarno z viri, je potrebno popolno in usklajeno izvajanje zakonodaje Unije o odpadkih po vsej Uniji, ki je v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki in vključuje različne vrste odpadkov (51). Potrebna so dodatna prizadevanja za zmanjšanje nastajanja odpadkov na prebivalca in absolutno zmanjšanje nastajanja odpadkov. Za doseganje ciljev učinkovite rabe virov je treba zagotoviti tudi omejitev energetske predelave odpadkov na materiale, ki jih ni mogoče reciklirati (52), postopno ukinjanje odlaganja odpadkov, ki jih je mogoče reciklirati ali ponovno uporabiti (53), na odlagališče, zagotovitev visokokvalitetnega recikliranja, kadar uporaba recikliranega materiala ne povzroča splošnih škodljivih učinkov na okolje ali človekovo zdravje in razvoj trgov za sekundarne surovine. Z nevarnimi odpadki bo treba ravnati tako, da se čim bolj zmanjšajo znatni škodljivi učinki na človekovo zdravje in okolje, kot je bilo dogovorjeno na Rio + 20. Za doseganje tega cilja je treba v Uniji veliko bolj sistematično uporabljati tržne instrumente in druge ukrepe, ki dajejo prednost preprečevanju nastajanja, recikliranju in ponovni uporabi, vključno z razširjeno odgovornostjo proizvajalca, podpirati pa je treba razvoj nestrupenih materialnih ciklov. Odpraviti je treba ovire, ki nastajajo pri dejavnostih recikliranja na notranjem trgu Unije, ter pregledati obstoječe cilje za preprečevanje nastajanja, ponovno uporabo, recikliranje, predelavo in preusmeritev z odlagališč, da bi se doseglo na življenjskem ciklu temelječe krožno gospodarstvo s kaskadno rabo virov in skoraj ničelno stopnjo preostalih odpadkov. |
| --- | --- |

40.

Za spreminjanje odpadkov v vir, k čemur se poziva v načrtu za Evropo, gospodarno z viri, je potrebno popolno in usklajeno izvajanje zakonodaje Unije o odpadkih po vsej Uniji, ki je v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki in vključuje različne vrste odpadkov (51). Potrebna so dodatna prizadevanja za zmanjšanje nastajanja odpadkov na prebivalca in absolutno zmanjšanje nastajanja odpadkov. Za doseganje ciljev učinkovite rabe virov je treba zagotoviti tudi omejitev energetske predelave odpadkov na materiale, ki jih ni mogoče reciklirati (52), postopno ukinjanje odlaganja odpadkov, ki jih je mogoče reciklirati ali ponovno uporabiti (53), na odlagališče, zagotovitev visokokvalitetnega recikliranja, kadar uporaba recikliranega materiala ne povzroča splošnih škodljivih učinkov na okolje ali človekovo zdravje in razvoj trgov za sekundarne surovine. Z nevarnimi odpadki bo treba ravnati tako, da se čim bolj zmanjšajo znatni škodljivi učinki na človekovo zdravje in okolje, kot je bilo dogovorjeno na Rio + 20. Za doseganje tega cilja je treba v Uniji veliko bolj sistematično uporabljati tržne instrumente in druge ukrepe, ki dajejo prednost preprečevanju nastajanja, recikliranju in ponovni uporabi, vključno z razširjeno odgovornostjo proizvajalca, podpirati pa je treba razvoj nestrupenih materialnih ciklov. Odpraviti je treba ovire, ki nastajajo pri dejavnostih recikliranja na notranjem trgu Unije, ter pregledati obstoječe cilje za preprečevanje nastajanja, ponovno uporabo, recikliranje, predelavo in preusmeritev z odlagališč, da bi se doseglo na življenjskem ciklu temelječe krožno gospodarstvo s kaskadno rabo virov in skoraj ničelno stopnjo preostalih odpadkov.

| 41. | Kot prednostna naloga bo obravnavana tudi učinkovita raba virov v vodnem sektorju, ki prispeva k zagotavljanju dobrega stanja voda. Čeprav je zaradi suše in pomanjkanja vode prizadetih vedno več delov Evrope, se na primer zaradi uhajanja v distribucijskem omrežju ali neprimernega vključevanja tehnologij za učinkovito porabo vode predvidoma še vedno zavrže 20–40 % razpoložljive vode v Evropi. Glede na razpoložljive modele še vedno obstaja veliko možnosti, da se v Uniji izboljša učinkovita rabe vode. Poleg tega se pričakuje, da se bo obremenitev vodnih virov v Evropi zaradi vedno večjega povpraševanja in vplivov podnebnih sprememb znatno povečala. Glede na to morajo Unija in njene države članice ukrepati, da zagotovijo, da imajo državljani dostop do čiste vode in da se pri odvzemanju vode upoštevajo omejitve razpoložljivih obnovljivih vodnih virov do leta 2020, s ciljem ohranjanja, doseganja ali povečevanja dobrega stanja voda v skladu z okvirno direktivo o vodah, vključno z izboljšanjem učinkovite rabe vode z uporabo tržnih mehanizmov, kot je določanje cen vode, ki odražajo dejansko vrednost vode, pa tudi drugih orodij, kot sta izobraževanje in ozaveščanje (54). Sektorje, ki so največji porabniki, na primer energetski sektor in kmetijstvo, je treba spodbujati, da si čim bolj gospodarno porabo vode določijo za prednostno nalogo. Napredek bo omogočen s spodbujanjem predstavitve in širjenjem inovativnih tehnologij, sistemov in poslovnih modelov, ki temeljijo na strateškem izvedbenem načrtu evropskega partnerstva za inovacije na področju voda. |
| --- | --- |

41.

Kot prednostna naloga bo obravnavana tudi učinkovita raba virov v vodnem sektorju, ki prispeva k zagotavljanju dobrega stanja voda. Čeprav je zaradi suše in pomanjkanja vode prizadetih vedno več delov Evrope, se na primer zaradi uhajanja v distribucijskem omrežju ali neprimernega vključevanja tehnologij za učinkovito porabo vode predvidoma še vedno zavrže 20–40 % razpoložljive vode v Evropi. Glede na razpoložljive modele še vedno obstaja veliko možnosti, da se v Uniji izboljša učinkovita rabe vode. Poleg tega se pričakuje, da se bo obremenitev vodnih virov v Evropi zaradi vedno večjega povpraševanja in vplivov podnebnih sprememb znatno povečala. Glede na to morajo Unija in njene države članice ukrepati, da zagotovijo, da imajo državljani dostop do čiste vode in da se pri odvzemanju vode upoštevajo omejitve razpoložljivih obnovljivih vodnih virov do leta 2020, s ciljem ohranjanja, doseganja ali povečevanja dobrega stanja voda v skladu z okvirno direktivo o vodah, vključno z izboljšanjem učinkovite rabe vode z uporabo tržnih mehanizmov, kot je določanje cen vode, ki odražajo dejansko vrednost vode, pa tudi drugih orodij, kot sta izobraževanje in ozaveščanje (54). Sektorje, ki so največji porabniki, na primer energetski sektor in kmetijstvo, je treba spodbujati, da si čim bolj gospodarno porabo vode določijo za prednostno nalogo. Napredek bo omogočen s spodbujanjem predstavitve in širjenjem inovativnih tehnologij, sistemov in poslovnih modelov, ki temeljijo na strateškem izvedbenem načrtu evropskega partnerstva za inovacije na področju voda.

| 42. | Dolgoročen in predvidljiv okvir politike na vseh teh področjih bo prispeval k povečanju ravni naložb in ukrepov, ki je potrebna za popoln razvoj trgov za bolj zelene tehnologije, ter spodbudil trajnostne poslovne rešitve. Kazalniki in cilji učinkovite rabe virov, podprti z doslednim zbiranjem podatkov, bi zagotovili potrebna navodila za javne in zasebne nosilce odločanja na področju preoblikovanja gospodarstva. Ko bodo dogovorjeni na ravni Unije, bodo taki kazalniki in cilji bodo postali sestavni del sedmega okoljskega akcijskega programa. Da bi podprli proces, bi bilo treba do leta 2015 pripraviti metodologije za merjenje učinkovite rabe virov vode, zemlje, materialov in ogljika. |
| --- | --- |

42.

Dolgoročen in predvidljiv okvir politike na vseh teh področjih bo prispeval k povečanju ravni naložb in ukrepov, ki je potrebna za popoln razvoj trgov za bolj zelene tehnologije, ter spodbudil trajnostne poslovne rešitve. Kazalniki in cilji učinkovite rabe virov, podprti z doslednim zbiranjem podatkov, bi zagotovili potrebna navodila za javne in zasebne nosilce odločanja na področju preoblikovanja gospodarstva. Ko bodo dogovorjeni na ravni Unije, bodo taki kazalniki in cilji bodo postali sestavni del sedmega okoljskega akcijskega programa. Da bi podprli proces, bi bilo treba do leta 2015 pripraviti metodologije za merjenje učinkovite rabe virov vode, zemlje, materialov in ogljika.

| 43. | Da bi spremenili Unijo v z viri gospodarno, zeleno in konkurenčno nizkoogljično gospodarstvo, sedmi okoljski akcijski program zagotavlja, da bo do leta 2020:






  (a) | Unija dosegla svoje podnebne in energetske cilje za leto 2020 in si prizadevala za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov za 80 – 95 % do leta 2050 v primerjavi z ravnmi iz leta 1990, kot del svetovnega prizadevanja za omejitev povprečnega naraščanja temperature pod 2 °C v primerjavi s predindustrijskimi temperaturami in z dogovorom o podnebnem in energetskem okviru za leto 2030, kot ključnim korakom v tem procesu; |
| --- | --- | --- |

43.

Da bi spremenili Unijo v z viri gospodarno, zeleno in konkurenčno nizkoogljično gospodarstvo, sedmi okoljski akcijski program zagotavlja, da bo do leta 2020:

(a)

Unija dosegla svoje podnebne in energetske cilje za leto 2020 in si prizadevala za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov za 80 – 95 % do leta 2050 v primerjavi z ravnmi iz leta 1990, kot del svetovnega prizadevanja za omejitev povprečnega naraščanja temperature pod 2 °C v primerjavi s predindustrijskimi temperaturami in z dogovorom o podnebnem in energetskem okviru za leto 2030, kot ključnim korakom v tem procesu;

| (b) | splošen vpliv vseh večjih sektorjev gospodarstva Uniji na okolje bistveno zmanjšan, učinkovitost virov povečana in da so vzpostavljene metodologije določanja ciljev in merjenja. Sprejete so tržne in politične spodbude, ki pospešujejo poslovne naložbe v učinkovito rabo virov, medtem ko se zelena rast spodbuja z ukrepi za pospeševanje inovacij; |
| --- | --- |

(b)

splošen vpliv vseh večjih sektorjev gospodarstva Uniji na okolje bistveno zmanjšan, učinkovitost virov povečana in da so vzpostavljene metodologije določanja ciljev in merjenja. Sprejete so tržne in politične spodbude, ki pospešujejo poslovne naložbe v učinkovito rabo virov, medtem ko se zelena rast spodbuja z ukrepi za pospeševanje inovacij;

| (c) | strukturne spremembe v proizvodnji, tehnologiji in inovacijah ter vzorcih potrošnje in življenjskem slogu zmanjšale splošen vpliv proizvodnje in potrošnje na okolje, zlasti v živilskem in stanovanjskem sektorju ter sektorju mobilnosti; |
| --- | --- |

(c)

strukturne spremembe v proizvodnji, tehnologiji in inovacijah ter vzorcih potrošnje in življenjskem slogu zmanjšale splošen vpliv proizvodnje in potrošnje na okolje, zlasti v živilskem in stanovanjskem sektorju ter sektorju mobilnosti;

| (d) | ravnanje z odpadki kot virom varno, in da bi preprečili škodo za zdravje in okolje sta skupno nastajanje odpadkov in nastajanje odpadkov na prebivalca zmanjšana, odlaganje na odlagališča omejeno na preostale odpadke (tj. odpadke, ki jih ni mogoče reciklirati ali predelati), ob upoštevanju odlogov iz člena 5(2) direktive o odlagališčih odpadkov (55), in energetska predelava odpadkov omejena na materiale, ki jih ni mogoče reciklirati, ob upoštevanju določb člena 4(2) okvirne direktive o odpadkih (56); |
| --- | --- |

(d)

ravnanje z odpadki kot virom varno, in da bi preprečili škodo za zdravje in okolje sta skupno nastajanje odpadkov in nastajanje odpadkov na prebivalca zmanjšana, odlaganje na odlagališča omejeno na preostale odpadke (tj. odpadke, ki jih ni mogoče reciklirati ali predelati), ob upoštevanju odlogov iz člena 5(2) direktive o odlagališčih odpadkov (55), in energetska predelava odpadkov omejena na materiale, ki jih ni mogoče reciklirati, ob upoštevanju določb člena 4(2) okvirne direktive o odpadkih (56);

| (e) | pomanjkanje vode v Uniji preprečeno ali znatno zmanjšano. |
| --- | --- |

(e)

pomanjkanje vode v Uniji preprečeno ali znatno zmanjšano.

Za to je potrebno zlasti:

| (i) | celovito izvajanje svežnja pravil Unije na področjih energije in podnebnih sprememb in nujen dogovor glede okvira podnebne in energetske politike za leto 2030, ob ustreznem upoštevanju najnovejšega poročila o oceni IPCC, okvirnih ključnih točk, navedenih v načrtu za nizkoogljično gospodarstvo, ter razvoja dogodkov v UNFCCC ter drugih ustreznih procesih; |
| --- | --- |

(i)

celovito izvajanje svežnja pravil Unije na področjih energije in podnebnih sprememb in nujen dogovor glede okvira podnebne in energetske politike za leto 2030, ob ustreznem upoštevanju najnovejšega poročila o oceni IPCC, okvirnih ključnih točk, navedenih v načrtu za nizkoogljično gospodarstvo, ter razvoja dogodkov v UNFCCC ter drugih ustreznih procesih;

| (ii) | posplošitev uporabe „najboljših razpoložljivih tehnologij“ v povezavi z direktivo o industrijskih emisijah in povečanje prizadevanj za spodbujanje uvajanja nastajajočih inovativnih tehnologij, postopkov in storitev. |
| --- | --- |

(ii)

posplošitev uporabe „najboljših razpoložljivih tehnologij“ v povezavi z direktivo o industrijskih emisijah in povečanje prizadevanj za spodbujanje uvajanja nastajajočih inovativnih tehnologij, postopkov in storitev.

| (iii) | spodbujanje javnih in zasebnih prizadevanj za raziskave in inovacije, potrebnih za razvoj in prevzem inovativnih tehnologij, sistemov in poslovnih modelov, ki bodo pospešili prehod v nizkoogljično gospodarstvo, ki učinkovito izrablja vire in je varno in trajnostno, ter znižali stroške takšnega prehoda. Nadaljnji razvoj pristopa iz akcijskega načrta za ekološke inovacije, določanje prednostnih nalog za postopne inovacije in za spremembe sistemov, pospeševanje večjega tržnega deleža zelenih tehnologij v Uniji in krepitev konkurenčnosti evropske ekološke industrije. Določanje kazalnikov in realističnih ter dosegljivih ciljev za učinkovito rabo virov; |
| --- | --- |

(iii)

spodbujanje javnih in zasebnih prizadevanj za raziskave in inovacije, potrebnih za razvoj in prevzem inovativnih tehnologij, sistemov in poslovnih modelov, ki bodo pospešili prehod v nizkoogljično gospodarstvo, ki učinkovito izrablja vire in je varno in trajnostno, ter znižali stroške takšnega prehoda. Nadaljnji razvoj pristopa iz akcijskega načrta za ekološke inovacije, določanje prednostnih nalog za postopne inovacije in za spremembe sistemov, pospeševanje večjega tržnega deleža zelenih tehnologij v Uniji in krepitev konkurenčnosti evropske ekološke industrije. Določanje kazalnikov in realističnih ter dosegljivih ciljev za učinkovito rabo virov;

| (iv) | razvoj metodologij merjenja in primerjalne analize do leta 2015 za učinkovito rabo virov zemlje, ogljika, vode in materialov in ocena ustreznosti vključitve vodilnega kazalnika in cilja v evropski semester; |
| --- | --- |

(iv)

razvoj metodologij merjenja in primerjalne analize do leta 2015 za učinkovito rabo virov zemlje, ogljika, vode in materialov in ocena ustreznosti vključitve vodilnega kazalnika in cilja v evropski semester;

| (v) | oblikovanje skladnejšega političnega okvira za trajnostno proizvodnjo in potrošnjo, po potrebi tudi z združitvijo obstoječih instrumentov v skladen zakonski okvir. Pregled zakonodaje o proizvodih z namenom izboljšanja okoljske učinkovitosti in učinkovitosti virov proizvodov v njihovem celotnem življenjskem ciklu. Spodbujanje povpraševanja potrošnikov po okoljsko trajnostnih proizvodih in storitvah s politikami, ki spodbujajo njihovo dostopnost, cenovno ugodnost, funkcionalnost in privlačnost. Razvoj kazalnikov in realističnih ter dosegljivih ciljev za zmanjšanje splošnega vpliva potrošnje. |
| --- | --- |

(v)

oblikovanje skladnejšega političnega okvira za trajnostno proizvodnjo in potrošnjo, po potrebi tudi z združitvijo obstoječih instrumentov v skladen zakonski okvir. Pregled zakonodaje o proizvodih z namenom izboljšanja okoljske učinkovitosti in učinkovitosti virov proizvodov v njihovem celotnem življenjskem ciklu. Spodbujanje povpraševanja potrošnikov po okoljsko trajnostnih proizvodih in storitvah s politikami, ki spodbujajo njihovo dostopnost, cenovno ugodnost, funkcionalnost in privlačnost. Razvoj kazalnikov in realističnih ter dosegljivih ciljev za zmanjšanje splošnega vpliva potrošnje.

| (vi) | oblikovanje programov usposabljanja, usmerjenih v zelena delovna mesta; |
| --- | --- |

(vi)

oblikovanje programov usposabljanja, usmerjenih v zelena delovna mesta;

| (vii) | povečanje prizadevanj za doseganje obstoječih ciljev in pregled pristopov k zelenim javnim naročilom, vključno z njihovim področjem uporabe, da bi povečali njihovo učinkovitost. Vzpostavitev prostovoljne mreže zelenih javnih naročnikov za podjetja Unije; |
| --- | --- |

(vii)

povečanje prizadevanj za doseganje obstoječih ciljev in pregled pristopov k zelenim javnim naročilom, vključno z njihovim področjem uporabe, da bi povečali njihovo učinkovitost. Vzpostavitev prostovoljne mreže zelenih javnih naročnikov za podjetja Unije;

| (viii) | v celoti izvajati zakonodajo Unije o odpadkih. Tako izvajanje bo vključevalo uporabo hierarhije ravnanja z odpadki v skladu z okvirno direktivo o odpadkih ter učinkovito uporabo tržnih instrumentov in drugih ukrepov, s katerimi se zagotovi: 1. da bo odlaganje na odlagališče omejeno na preostale odpadke (tj. odpadke, ki jih ni mogoče reciklirati ali predelati), ob upoštevanju odlogov iz člena 5(2) direktive o odlagališčih odpadkov; 2. da je energetska predelava odpadkov omejena na materiale, ki jih ni mogoče reciklirati, ob upoštevanju določb člena 4(2) okvirne direktive o odpadkih; 3. da so reciklirani odpadki zaradi razvoja nestrupenih materialnih ciklov pomemben in zanesljiv vir surovin za Unijo; 4. da je ravnanje z nevarnimi odpadki varno in njihovo nastajanje zmanjšano; 5. da se odpravi nezakonite pošiljke odpadkov s podporo prek strogega nadzora, in 6. da se zmanjša količina odpadne hrane. Izvedejo se revizije obstoječe zakonodaje o proizvodih in odpadkih, vključno z revizijo glavnih ciljev pomembnih direktiv o odpadkih, in sicer na podlagi načrta za Evropo, gospodarno z viri, cilj pri tem pa je prehod v krožno gospodarstvo; in odpravijo se ovire za okolju prijazne dejavnosti recikliranja na notranjem trgu Unije. Potrebne so kampanje informiranja javnosti, da se krepi ozaveščanje in razumevanje politike o odpadkih in spodbuja spremembe v vedenju. |
| --- | --- |

(viii)

v celoti izvajati zakonodajo Unije o odpadkih. Tako izvajanje bo vključevalo uporabo hierarhije ravnanja z odpadki v skladu z okvirno direktivo o odpadkih ter učinkovito uporabo tržnih instrumentov in drugih ukrepov, s katerimi se zagotovi: 1. da bo odlaganje na odlagališče omejeno na preostale odpadke (tj. odpadke, ki jih ni mogoče reciklirati ali predelati), ob upoštevanju odlogov iz člena 5(2) direktive o odlagališčih odpadkov; 2. da je energetska predelava odpadkov omejena na materiale, ki jih ni mogoče reciklirati, ob upoštevanju določb člena 4(2) okvirne direktive o odpadkih; 3. da so reciklirani odpadki zaradi razvoja nestrupenih materialnih ciklov pomemben in zanesljiv vir surovin za Unijo; 4. da je ravnanje z nevarnimi odpadki varno in njihovo nastajanje zmanjšano; 5. da se odpravi nezakonite pošiljke odpadkov s podporo prek strogega nadzora, in 6. da se zmanjša količina odpadne hrane. Izvedejo se revizije obstoječe zakonodaje o proizvodih in odpadkih, vključno z revizijo glavnih ciljev pomembnih direktiv o odpadkih, in sicer na podlagi načrta za Evropo, gospodarno z viri, cilj pri tem pa je prehod v krožno gospodarstvo; in odpravijo se ovire za okolju prijazne dejavnosti recikliranja na notranjem trgu Unije. Potrebne so kampanje informiranja javnosti, da se krepi ozaveščanje in razumevanje politike o odpadkih in spodbuja spremembe v vedenju.

| (ix) | izboljšanje učinkovitosti rabe vode z določitvijo in spremljanjem ciljev na ravni povodij na podlagi skupne metodologije za določitev ciljev učinkovite rabe vode v skladu s procesom skupne strategije izvajanja in uporaba tržnih mehanizmov, kot je določanje cen vode, kakor je določeno v členu 9 okvirne direktive o vodah in, kjer je ustrezno, v drugih tržnih ukrepih. Razvoj pristopov za urejanje uporabe očiščenih odpadnih voda. |
| --- | --- |

(ix)

izboljšanje učinkovitosti rabe vode z določitvijo in spremljanjem ciljev na ravni povodij na podlagi skupne metodologije za določitev ciljev učinkovite rabe vode v skladu s procesom skupne strategije izvajanja in uporaba tržnih mehanizmov, kot je določanje cen vode, kakor je določeno v členu 9 okvirne direktive o vodah in, kjer je ustrezno, v drugih tržnih ukrepih. Razvoj pristopov za urejanje uporabe očiščenih odpadnih voda.

Prednostni cilj 3:   varovanje državljanov Unije pred pritiski ter tveganji za zdravje in dobro počutje, ki so povezani z okoljem

| 44. | Okoljska zakonodaja Unije je zagotovila pomembne koristi za javno zdravje in dobro počutje. Vendar onesnaževanje vode, onesnaževanje zraka in kemikalije ostajajo med glavnimi okoljskimi vprašanji javnosti v Uniji (57). Po oceni Svetovne zdravstvene organizacije okoljski stresorji povzročijo 15–20 % vseh smrti v 53 evropskih državah (58). Po podatkih OECD bo onesnaženost zraka v mestih do leta 2050 postala glavni okoljski vzrok umrljivosti po vsem svetu. |
| --- | --- |

44.

Okoljska zakonodaja Unije je zagotovila pomembne koristi za javno zdravje in dobro počutje. Vendar onesnaževanje vode, onesnaževanje zraka in kemikalije ostajajo med glavnimi okoljskimi vprašanji javnosti v Uniji (57). Po oceni Svetovne zdravstvene organizacije okoljski stresorji povzročijo 15–20 % vseh smrti v 53 evropskih državah (58). Po podatkih OECD bo onesnaženost zraka v mestih do leta 2050 postala glavni okoljski vzrok umrljivosti po vsem svetu.

| 45. | Znaten delež prebivalstva Unije je še vedno izpostavljen ravnem onesnaženosti zraka, tudi onesnaženosti zraka v zaprtih prostorih, ki presegajo priporočene standarde Svetovne zdravstvene organizacije (59). Na primer lokalno ogrevanje na premog ter motorji in naprave na notranje izgorevanje so velik vir mutagenih in rakotvornih poliaromatskih ogljikovodikov in nevarnih izpustov trdnih delcev (PM 10, PM 2,5 in PM 1). Ukrepi so potrebni zlasti na območjih, kot so mesta, na katerih so ljudje, zlasti občutljive ali ranljive družbene skupine, in ekosistemi izpostavljeni visokim ravnem onesnaževal. Da se zagotovi zdravo okolje za vse, bi bilo treba lokalne ukrepe dopolnjevati z ustrezno politiko na nacionalni ravni in na ravni Unije. |
| --- | --- |

45.

Znaten delež prebivalstva Unije je še vedno izpostavljen ravnem onesnaženosti zraka, tudi onesnaženosti zraka v zaprtih prostorih, ki presegajo priporočene standarde Svetovne zdravstvene organizacije (59). Na primer lokalno ogrevanje na premog ter motorji in naprave na notranje izgorevanje so velik vir mutagenih in rakotvornih poliaromatskih ogljikovodikov in nevarnih izpustov trdnih delcev (PM 10, PM 2,5 in PM 1). Ukrepi so potrebni zlasti na območjih, kot so mesta, na katerih so ljudje, zlasti občutljive ali ranljive družbene skupine, in ekosistemi izpostavljeni visokim ravnem onesnaževal. Da se zagotovi zdravo okolje za vse, bi bilo treba lokalne ukrepe dopolnjevati z ustrezno politiko na nacionalni ravni in na ravni Unije.

| 46. | Dostop do vode zadovoljive kakovosti ostaja težava na številnih podeželskih območjih v Uniji, pri čemer je zagotavljanje kakovostnih kopalnih voda v Evropi ugodno za človekovo zdravje in turistično industrijo Unije. Škodljive posledice poplav in suše za človekovo zdravje in gospodarske dejavnosti so vse pogostejše, kar je mogoče delno pripisati spremembam hidrološkega kroga in rabe zemljišč. |
| --- | --- |

46.

Dostop do vode zadovoljive kakovosti ostaja težava na številnih podeželskih območjih v Uniji, pri čemer je zagotavljanje kakovostnih kopalnih voda v Evropi ugodno za človekovo zdravje in turistično industrijo Unije. Škodljive posledice poplav in suše za človekovo zdravje in gospodarske dejavnosti so vse pogostejše, kar je mogoče delno pripisati spremembam hidrološkega kroga in rabe zemljišč.

| 47. | Unija zaradi izvajanja obstoječe politike, ki ni celovito, ne more doseči ustreznih standardov kakovosti vode. Unija bo posodobila cilje v skladu z najnovejšimi znanstvenimi spoznanji in si bolj dejavno prizadevala zagotoviti sinergije z drugimi cilji politike na področjih, kot so podnebne spremembe, mobilnost in promet, biotska raznovrstnost ter morsko in kopensko okolje. Zmanjšanje nekaterih onesnaževal zraka, vključno z neobstojnimi onesnaževalci ozračja, lahko na primer pomembno prispeva k ublažitvi podnebnih sprememb. Nadaljnja prizadevanja na tem področju bodo obravnavana s celovitim pregledom zakonodaje Unije na področju kakovosti zraka in izvajanjem načrta za varovanje evropskih vodnih virov. |
| --- | --- |

47.

Unija zaradi izvajanja obstoječe politike, ki ni celovito, ne more doseči ustreznih standardov kakovosti vode. Unija bo posodobila cilje v skladu z najnovejšimi znanstvenimi spoznanji in si bolj dejavno prizadevala zagotoviti sinergije z drugimi cilji politike na področjih, kot so podnebne spremembe, mobilnost in promet, biotska raznovrstnost ter morsko in kopensko okolje. Zmanjšanje nekaterih onesnaževal zraka, vključno z neobstojnimi onesnaževalci ozračja, lahko na primer pomembno prispeva k ublažitvi podnebnih sprememb. Nadaljnja prizadevanja na tem področju bodo obravnavana s celovitim pregledom zakonodaje Unije na področju kakovosti zraka in izvajanjem načrta za varovanje evropskih vodnih virov.

| 48. | Obravnavanje onesnaževanja pri viru ostaja prednostna naloga, pri čemer se bodo z izvajanjem direktive o industrijskih emisijah dodatno zmanjšale emisije velikih industrijskih sektorjev. Poleg tega bo doseganje ciljev iz načrta za enotni evropski prometni prostor prispevalo k bolj trajnostni mobilnosti v Uniji, s tem pa bo obravnavan pomemben vir hrupa in lokalnega onesnaževanja zraka. |
| --- | --- |

48.

Obravnavanje onesnaževanja pri viru ostaja prednostna naloga, pri čemer se bodo z izvajanjem direktive o industrijskih emisijah dodatno zmanjšale emisije velikih industrijskih sektorjev. Poleg tega bo doseganje ciljev iz načrta za enotni evropski prometni prostor prispevalo k bolj trajnostni mobilnosti v Uniji, s tem pa bo obravnavan pomemben vir hrupa in lokalnega onesnaževanja zraka.

| 49. | Razpoložljivi podatki o dolgotrajni povprečni izpostavljenosti kažejo, da je 65 % Evropejcev, ki živijo v večjih mestnih območjih, izpostavljeno visokim ravnem hrupa (60), več kot 20 % pa ravnem hrupa ponoči, pri katerih se škodljivi vplivi na zdravje pogosto pojavljajo. |
| --- | --- |

49.

Razpoložljivi podatki o dolgotrajni povprečni izpostavljenosti kažejo, da je 65 % Evropejcev, ki živijo v večjih mestnih območjih, izpostavljeno visokim ravnem hrupa (60), več kot 20 % pa ravnem hrupa ponoči, pri katerih se škodljivi vplivi na zdravje pogosto pojavljajo.

| 50. | Horizontalna zakonodaja o kemikalijah (REACH (61) ter uredbe o razvrščanju, označevanju in pakiranju (62)) ter zakonodaja o biocidnih pripravkih (63) in fitofarmacevtskih sredstvih (64) zagotavlja osnovno varstvo človekovega zdravja in okolja, stabilnost in predvidljivost za gospodarske akterje ter spodbuja uporabo razvijajočih se metod testiranja brez preskusov na živalih. Vendar so vplivi vseh učinkov različnih kemikalij (mešanice), nanomaterialov, kemikalij, ki motijo delovanje endokrinega (hormonskega) sistema (endokrini motilci hormonov), in kemikalij v izdelkih na človekovo zdravje in okolje še vedno nejasni. Raziskave kažejo, da imajo nekatere kemikalije lastnosti endokrinih motilcev hormonov, ki lahko na več načinov škodljivo vplivajo na zdravje in okolje, tudi na razvoj otrok, tudi v zelo majhnih količinah, in da je zaradi takih učinkov utemeljeno razmisliti o previdnostnem ukrepanju.
  Glede na to je treba okrepiti prizadevanja za zagotavljanje, da se do leta 2020 vse zadevne snovi, ki vzbujajo veliko skrbi, tudi snovi, ki imajo lastnosti endokrinih motilcev hormonov, uvrstijo na seznam snovi v okviru uredbe REACH. Nujni so ukrepi za obravnavanje takih izzivov, zlasti če želi Unija doseči cilj, ki ga je sprejela na svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju leta 2002, ga ponovno potrdila na Rio + 20 in tudi sprejela kot cilj strateškega pristopa k mednarodnemu ravnanju s kemikalijami, da se do leta 2020 zagotovi „čim večje zmanjšanje znatnih škodljivih vplivov“ kemikalij na človekovo zdravje in okolje ter se uspešno, učinkovito, dosledno in usklajeno odziva na nova in nastajajoča vprašanja in izzive.
  Unija bo še naprej razvijala in izvajala pristope za obravnavanje skupnih učinkov kemikalij in vprašanj varnosti glede endokrinih motilcev v vsej zadevni zakonodaji Unije. Še posebej bo Unija razvijala usklajena in na tveganju utemeljena merila za prepoznavanje endokrinih motilcev hormonov. Unija bo tudi vzpostavila celovit pristop za čim večje zmanjšanje izpostavljenosti škodljivim snovem, vključno s kemikalijami v izdelkih. Varnost nanomaterialov in materialov s podobnimi lastnostmi ter trajnostno ravnanje z njimi bosta zagotovljena v okviru celovitega pristopa, ki vključuje oceno in obvladovanje tveganja, obveščanje ter spremljanje. Obstajajo tudi pomisleki, kako utegnejo na okolje in človekovo zdravje vplivati materiali, ki vsebujejo delce, ki po velikosti ne sodijo v opredelitev nanomaterialov, vendar utegnejo imeti podobne lastnosti kot nanomateriali. Take pomisleke bi bilo treba dodatno raziskati v reviziji opredelitve nanomaterialov, ki jo Komisija načrtuje v letu 2014, in sicer v luči izkušenj ter znanstvenega in tehnološkega razvoja. S temi pristopi skupaj se bo povečala zbirka znanja o kemikalijah in zagotovil predvidljiv okvir za spodbujanje razvoja bolj trajnostnih rešitev. |
| --- | --- |

50.

Horizontalna zakonodaja o kemikalijah (REACH (61) ter uredbe o razvrščanju, označevanju in pakiranju (62)) ter zakonodaja o biocidnih pripravkih (63) in fitofarmacevtskih sredstvih (64) zagotavlja osnovno varstvo človekovega zdravja in okolja, stabilnost in predvidljivost za gospodarske akterje ter spodbuja uporabo razvijajočih se metod testiranja brez preskusov na živalih. Vendar so vplivi vseh učinkov različnih kemikalij (mešanice), nanomaterialov, kemikalij, ki motijo delovanje endokrinega (hormonskega) sistema (endokrini motilci hormonov), in kemikalij v izdelkih na človekovo zdravje in okolje še vedno nejasni. Raziskave kažejo, da imajo nekatere kemikalije lastnosti endokrinih motilcev hormonov, ki lahko na več načinov škodljivo vplivajo na zdravje in okolje, tudi na razvoj otrok, tudi v zelo majhnih količinah, in da je zaradi takih učinkov utemeljeno razmisliti o previdnostnem ukrepanju.

Glede na to je treba okrepiti prizadevanja za zagotavljanje, da se do leta 2020 vse zadevne snovi, ki vzbujajo veliko skrbi, tudi snovi, ki imajo lastnosti endokrinih motilcev hormonov, uvrstijo na seznam snovi v okviru uredbe REACH. Nujni so ukrepi za obravnavanje takih izzivov, zlasti če želi Unija doseči cilj, ki ga je sprejela na svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju leta 2002, ga ponovno potrdila na Rio + 20 in tudi sprejela kot cilj strateškega pristopa k mednarodnemu ravnanju s kemikalijami, da se do leta 2020 zagotovi „čim večje zmanjšanje znatnih škodljivih vplivov“ kemikalij na človekovo zdravje in okolje ter se uspešno, učinkovito, dosledno in usklajeno odziva na nova in nastajajoča vprašanja in izzive.

Unija bo še naprej razvijala in izvajala pristope za obravnavanje skupnih učinkov kemikalij in vprašanj varnosti glede endokrinih motilcev v vsej zadevni zakonodaji Unije. Še posebej bo Unija razvijala usklajena in na tveganju utemeljena merila za prepoznavanje endokrinih motilcev hormonov. Unija bo tudi vzpostavila celovit pristop za čim večje zmanjšanje izpostavljenosti škodljivim snovem, vključno s kemikalijami v izdelkih. Varnost nanomaterialov in materialov s podobnimi lastnostmi ter trajnostno ravnanje z njimi bosta zagotovljena v okviru celovitega pristopa, ki vključuje oceno in obvladovanje tveganja, obveščanje ter spremljanje. Obstajajo tudi pomisleki, kako utegnejo na okolje in človekovo zdravje vplivati materiali, ki vsebujejo delce, ki po velikosti ne sodijo v opredelitev nanomaterialov, vendar utegnejo imeti podobne lastnosti kot nanomateriali. Take pomisleke bi bilo treba dodatno raziskati v reviziji opredelitve nanomaterialov, ki jo Komisija načrtuje v letu 2014, in sicer v luči izkušenj ter znanstvenega in tehnološkega razvoja. S temi pristopi skupaj se bo povečala zbirka znanja o kemikalijah in zagotovil predvidljiv okvir za spodbujanje razvoja bolj trajnostnih rešitev.

| 51. | Rastoči trg proizvodov, kemikalij in materialov na biološki osnovi lahko pomeni prednosti, kot so manjše emisije toplogrednih plinov in nove tržne priložnosti, vendar je treba zagotoviti, da je celotni življenjski cikel takih proizvodov trajnosten in ne zaostruje konkurence za zemljišča ali vodo ali povečuje ravni emisij. |
| --- | --- |

51.

Rastoči trg proizvodov, kemikalij in materialov na biološki osnovi lahko pomeni prednosti, kot so manjše emisije toplogrednih plinov in nove tržne priložnosti, vendar je treba zagotoviti, da je celotni življenjski cikel takih proizvodov trajnosten in ne zaostruje konkurence za zemljišča ali vodo ali povečuje ravni emisij.

| 52. | Okoljske težave se bodo še naprej povečevale zaradi podnebnih sprememb, ki povzročajo daljša sušna obdobja in vročinske vale, poplave, nevihte, gozdne požare, erozijo tal in obalno erozijo ter nove ali bolj virulentne oblike bolezni ljudi, živali ali rastlin. Sprejeti bi bilo treba posebne ukrepe, da se zagotovi ustrezna pripravljenost Unije na obravnavanje pritiskov in sprememb, ki nastanejo zaradi podnebnih sprememb, da se okrepi njena odpornost na okoljske, gospodarske in družbene spremembe. Ker podnebne spremembe v vedno večjem obsegu vplivajo na mnoge sektorje in bodo nanje vplivale tudi v prihodnosti, je treba v politike Unije dodatno vključiti vprašanja glede prilagajanja in obvladovanja tveganja naravnih nesreč. |
| --- | --- |

52.

Okoljske težave se bodo še naprej povečevale zaradi podnebnih sprememb, ki povzročajo daljša sušna obdobja in vročinske vale, poplave, nevihte, gozdne požare, erozijo tal in obalno erozijo ter nove ali bolj virulentne oblike bolezni ljudi, živali ali rastlin. Sprejeti bi bilo treba posebne ukrepe, da se zagotovi ustrezna pripravljenost Unije na obravnavanje pritiskov in sprememb, ki nastanejo zaradi podnebnih sprememb, da se okrepi njena odpornost na okoljske, gospodarske in družbene spremembe. Ker podnebne spremembe v vedno večjem obsegu vplivajo na mnoge sektorje in bodo nanje vplivale tudi v prihodnosti, je treba v politike Unije dodatno vključiti vprašanja glede prilagajanja in obvladovanja tveganja naravnih nesreč.

| 53. | Poleg tega imajo lahko ukrepi za krepitev ekološke odpornosti in odpornosti na podnebne spremembe, kot sta obnova ekosistemov in zelena infrastruktura, pomembne družbenogospodarske koristi tudi za javno zdravje. Sinergije ter možne kompromise med podnebnimi in drugimi okoljskimi cilji, kot je kakovost zraka, je treba ustrezno upravljati. Nadomestitev goriv z določenimi gorivi z nižjimi izpusti ogljika kot odziv na vprašanja, povezana s podnebjem ali varnostjo oskrbe bi lahko na primer prispevala k znatnemu povečanju trdnih delcev in nevarnih emisij, zlasti ob odsotnosti ustreznih tehnologij za zmanjšanje takšnih izpustov. |
| --- | --- |

53.

Poleg tega imajo lahko ukrepi za krepitev ekološke odpornosti in odpornosti na podnebne spremembe, kot sta obnova ekosistemov in zelena infrastruktura, pomembne družbenogospodarske koristi tudi za javno zdravje. Sinergije ter možne kompromise med podnebnimi in drugimi okoljskimi cilji, kot je kakovost zraka, je treba ustrezno upravljati. Nadomestitev goriv z določenimi gorivi z nižjimi izpusti ogljika kot odziv na vprašanja, povezana s podnebjem ali varnostjo oskrbe bi lahko na primer prispevala k znatnemu povečanju trdnih delcev in nevarnih emisij, zlasti ob odsotnosti ustreznih tehnologij za zmanjšanje takšnih izpustov.

| 54. | Da se državljani Unije zavarujejo pred pritiski ter tveganji za zdravje in dobro počutje, ki so povezani z okoljem, sedmi okoljski akcijski program do leta 2020 zagotovi naslednje:






  (a) | kakovost zraka na prostem v Uniji se znatno izboljša in približa ravnem, ki jih priporoča Svetovna zdravstvena organizacija, kakovost zraka v zaprtih prostorih pa se izboljša na podlagi ustreznih smernic Svetovne zdravstvene organizacije; |
| --- | --- | --- |

54.

Da se državljani Unije zavarujejo pred pritiski ter tveganji za zdravje in dobro počutje, ki so povezani z okoljem, sedmi okoljski akcijski program do leta 2020 zagotovi naslednje:

(a)

kakovost zraka na prostem v Uniji se znatno izboljša in približa ravnem, ki jih priporoča Svetovna zdravstvena organizacija, kakovost zraka v zaprtih prostorih pa se izboljša na podlagi ustreznih smernic Svetovne zdravstvene organizacije;

| (b) | onesnaževanje s hrupom v Uniji se znatno zmanjša in približa ravnem, ki jih priporoča Svetovna zdravstvena organizacija; |
| --- | --- |

(b)

onesnaževanje s hrupom v Uniji se znatno zmanjša in približa ravnem, ki jih priporoča Svetovna zdravstvena organizacija;

| (c) | visoki standardi glede varne pitne in kopalne vode zagotavljajo prednosti za državljane v celotni Uniji; |
| --- | --- |

(c)

visoki standardi glede varne pitne in kopalne vode zagotavljajo prednosti za državljane v celotni Uniji;

| (d) | skupni učinki kemikalij in varnostna vprašanja glede endokrinih motilcev hormonov so učinkovito obravnavani v vsej zadevni zakonodaji Unije, tveganja za okolje in zdravje, zlasti glede otrok, ki so povezana z uporabo nevarnih snovi, vključno s kemikalijami v izdelkih, pa se ocenijo in čim bolj zmanjšajo. Opredelijo se dolgoročni ukrepi za uresničitev cilja nestrupenega okolja; |
| --- | --- |

(d)

skupni učinki kemikalij in varnostna vprašanja glede endokrinih motilcev hormonov so učinkovito obravnavani v vsej zadevni zakonodaji Unije, tveganja za okolje in zdravje, zlasti glede otrok, ki so povezana z uporabo nevarnih snovi, vključno s kemikalijami v izdelkih, pa se ocenijo in čim bolj zmanjšajo. Opredelijo se dolgoročni ukrepi za uresničitev cilja nestrupenega okolja;

| (e) | uporaba fitofarmacevtskih sredstev nima škodljivih učinkov na človekovo zdravje ljudi niti nesprejemljivega vpliva na okolje in takšna sredstva se uporabljajo trajnostno; |
| --- | --- |

(e)

uporaba fitofarmacevtskih sredstev nima škodljivih učinkov na človekovo zdravje ljudi niti nesprejemljivega vpliva na okolje in takšna sredstva se uporabljajo trajnostno;

| (f) | kot del skladnega pristopa v zakonodaji so učinkovito obravnavana varnostna vprašanja glede nanomaterialov in materialov s podobnimi lastnostmi; |
| --- | --- |

(f)

kot del skladnega pristopa v zakonodaji so učinkovito obravnavana varnostna vprašanja glede nanomaterialov in materialov s podobnimi lastnostmi;

| (g) | pomemben napredek je dosežen glede prilagajanja na vpliv podnebnih sprememb. |
| --- | --- |

(g)

pomemben napredek je dosežen glede prilagajanja na vpliv podnebnih sprememb.

Za to je potrebno zlasti:

| (i) | izvajanje posodobljene politike Unije o kakovosti zraka, ki je usklajena z najnovejšimi znanstvenimi spoznanji, ter razvijanje in izvajanje ukrepov za boj proti onesnaževanju zraka pri viru, ob upoštevanju razlik med viri onesnaženja zraka v zaprtih prostorih in viri onesnaženja zraka na prostem; |
| --- | --- |

(i)

izvajanje posodobljene politike Unije o kakovosti zraka, ki je usklajena z najnovejšimi znanstvenimi spoznanji, ter razvijanje in izvajanje ukrepov za boj proti onesnaževanju zraka pri viru, ob upoštevanju razlik med viri onesnaženja zraka v zaprtih prostorih in viri onesnaženja zraka na prostem;

| (ii) | izvajanje posodobljene politike Unije o hrupu, ki je usklajena z najnovejšimi znanstvenimi spoznanji, in ukrepov za zmanjšanje hrupa pri viru ter vključevanje izboljšav v zasnovi mest; |
| --- | --- |

(ii)

izvajanje posodobljene politike Unije o hrupu, ki je usklajena z najnovejšimi znanstvenimi spoznanji, in ukrepov za zmanjšanje hrupa pri viru ter vključevanje izboljšav v zasnovi mest;

| (iii) | povečanje prizadevanj za izvajanje okvirne direktive o vodah, direktive o kopalnih vodah (65) in direktive o pitni vodi (66), zlasti za male dobave pitne vode; |
| --- | --- |

(iii)

povečanje prizadevanj za izvajanje okvirne direktive o vodah, direktive o kopalnih vodah (65) in direktive o pitni vodi (66), zlasti za male dobave pitne vode;

| (iv) | nadaljnje izvajanje uredbe REACH, da se zagotovi visoka raven varstva človekovega zdravja in okolja ter prost pretok kemikalij na notranjem trgu ob hkratni krepitvi konkurenčnosti in inovacij ter ob upoštevanju posebnih potreb MSP. Razvoj strategije Unije za nestrupeno okolje do leta 2018, ki bo spodbujala inovacije in razvoj trajnostnih nadomestil, vključno z ne-kemičnimi rešitvami, na podlagi horizontalnih ukrepov, ki se začnejo izvajati do leta 2015 in s katerimi se zagotovi: 1. varnost proizvedenih nanomaterialov in materialov s podobnimi lastnostmi; 2. čim manjša izpostavljenost endokrinim motilcem; 3. ustrezne regulativne pristope za obravnavo kombiniranih učinkov kemikalij, in 4. čim manjša izpostavljenost kemikalijam v izdelkih, tudi v uvoženih izdelkih, da bi spodbudili cikle nestrupenih surovin in zmanjšali izpostavljenost škodljivim snovem v prostorih; |
| --- | --- |

(iv)

nadaljnje izvajanje uredbe REACH, da se zagotovi visoka raven varstva človekovega zdravja in okolja ter prost pretok kemikalij na notranjem trgu ob hkratni krepitvi konkurenčnosti in inovacij ter ob upoštevanju posebnih potreb MSP. Razvoj strategije Unije za nestrupeno okolje do leta 2018, ki bo spodbujala inovacije in razvoj trajnostnih nadomestil, vključno z ne-kemičnimi rešitvami, na podlagi horizontalnih ukrepov, ki se začnejo izvajati do leta 2015 in s katerimi se zagotovi: 1. varnost proizvedenih nanomaterialov in materialov s podobnimi lastnostmi; 2. čim manjša izpostavljenost endokrinim motilcem; 3. ustrezne regulativne pristope za obravnavo kombiniranih učinkov kemikalij, in 4. čim manjša izpostavljenost kemikalijam v izdelkih, tudi v uvoženih izdelkih, da bi spodbudili cikle nestrupenih surovin in zmanjšali izpostavljenost škodljivim snovem v prostorih;

| (v) | spremljanje izvajanja zakonodaje Unije na področju trajnostne uporabe biocidnih pripravkov in fitofarmacevtskih sredstev ter po potrebi pregled določb te zakonodaje, da se posodobijo skladno z najnovejšimi znanstvenimi spoznanji; |
| --- | --- |

(v)

spremljanje izvajanja zakonodaje Unije na področju trajnostne uporabe biocidnih pripravkov in fitofarmacevtskih sredstev ter po potrebi pregled določb te zakonodaje, da se posodobijo skladno z najnovejšimi znanstvenimi spoznanji;

| (vi) | sprejetje in izvajanje strategije EU za prilagajanje podnebnim spremembam, vključno z vključitvijo vprašanj glede prilagajanja podnebnim spremembam in obvladovanja tveganja naravnih nesreč v ključne pobude politike in sektorje Unije. |
| --- | --- |

(vi)

sprejetje in izvajanje strategije EU za prilagajanje podnebnim spremembam, vključno z vključitvijo vprašanj glede prilagajanja podnebnim spremembam in obvladovanja tveganja naravnih nesreč v ključne pobude politike in sektorje Unije.

OKVIR, KI OMOGOČA IZVEDBO

| 55. | Za doseganje zgoraj navedenih prednostnih tematskih ciljev je potreben okvir, ki omogoča izvedbo in podpira učinkovite ukrepe. Sprejeti bodo ukrepi za izboljšanje štirih ključnih stebrov tega okvira: izboljšati način izvajanja okoljske zakonodaje Unije na vseh področjih; okrepiti znanstveno znanje in dokazno podlago za okoljsko politiko; zagotoviti naložbe in ustvariti prave spodbude za varstvo okolja ter izboljšati vključevanje okoljskih vidikov in usklajenost politike znotraj področja okoljske politike in med okoljsko politiko in drugimi politikami. Ti horizontalni ukrepi bodo pozitivno vplivali na okoljsko politiko Unije tudi zunaj področja uporabe in časovnega okvira sedmega okoljskega akcijskega programa. |
| --- | --- |

55.

Za doseganje zgoraj navedenih prednostnih tematskih ciljev je potreben okvir, ki omogoča izvedbo in podpira učinkovite ukrepe. Sprejeti bodo ukrepi za izboljšanje štirih ključnih stebrov tega okvira: izboljšati način izvajanja okoljske zakonodaje Unije na vseh področjih; okrepiti znanstveno znanje in dokazno podlago za okoljsko politiko; zagotoviti naložbe in ustvariti prave spodbude za varstvo okolja ter izboljšati vključevanje okoljskih vidikov in usklajenost politike znotraj področja okoljske politike in med okoljsko politiko in drugimi politikami. Ti horizontalni ukrepi bodo pozitivno vplivali na okoljsko politiko Unije tudi zunaj področja uporabe in časovnega okvira sedmega okoljskega akcijskega programa.

Prednostni cilj 4:   povečanje koristi okoljske zakonodaje Unije z izboljšanjem izvajanja

| 56. | Zagotavljanje dejanskega izvajanja okoljske zakonodaje Unije ima poleg znatnih prednosti za zdravje in okolje trojno korist: ustvarjanje enakih konkurenčnih pogojev za gospodarske udeležence na notranjem trgu, pospeševanje inovacij in spodbujanje prednosti prvega na trgu za evropska podjetja v veliko sektorjih. Stroški, povezani z neizvajanjem zakonodaje, pa so visoki in na splošno ocenjeni na približno 50 milijard EUR na leto, vključno s stroški, ki so povezani s postopki za ugotavljanje kršitev (67). Samo leta 2009 je potekalo 451 postopkov za ugotavljanje kršitev, ki so bili povezani z okoljsko zakonodajo Unije, leta 2011 se je poročalo o nadaljnjih 299 postopkih skupaj s 144 novo začetimi postopki (68), kar pomeni, da je pravni red na področju okolja področje prava Unije z največ postopki za ugotavljanje kršitev. Komisija prejme tudi številne pritožbe, ki jih predložijo neposredno državljani Unije, pri čemer bi lahko veliko takšnih pritožb bolje obravnavali na ravni držav članic ali lokalni ravni. |
| --- | --- |

56.

Zagotavljanje dejanskega izvajanja okoljske zakonodaje Unije ima poleg znatnih prednosti za zdravje in okolje trojno korist: ustvarjanje enakih konkurenčnih pogojev za gospodarske udeležence na notranjem trgu, pospeševanje inovacij in spodbujanje prednosti prvega na trgu za evropska podjetja v veliko sektorjih. Stroški, povezani z neizvajanjem zakonodaje, pa so visoki in na splošno ocenjeni na približno 50 milijard EUR na leto, vključno s stroški, ki so povezani s postopki za ugotavljanje kršitev (67). Samo leta 2009 je potekalo 451 postopkov za ugotavljanje kršitev, ki so bili povezani z okoljsko zakonodajo Unije, leta 2011 se je poročalo o nadaljnjih 299 postopkih skupaj s 144 novo začetimi postopki (68), kar pomeni, da je pravni red na področju okolja področje prava Unije z največ postopki za ugotavljanje kršitev. Komisija prejme tudi številne pritožbe, ki jih predložijo neposredno državljani Unije, pri čemer bi lahko veliko takšnih pritožb bolje obravnavali na ravni držav članic ali lokalni ravni.

| 57. | Zato bo v prihodnjih letih glavna prednostna naloga izboljšanje izvajanja okoljskega pravnega reda Unije na ravni držav članic. Med državami članicami in v njih obstajajo velike razlike glede izvajanja. Vsem, ki sodelujejo pri izvajanju okoljske zakonodaje na ravni Unije in na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, je treba zagotoviti znanje, orodja in možnost za izboljšanje zagotavljanja koristi te zakonodaje ter za izboljšanje upravljanja procesa izvrševanja. |
| --- | --- |

57.

Zato bo v prihodnjih letih glavna prednostna naloga izboljšanje izvajanja okoljskega pravnega reda Unije na ravni držav članic. Med državami članicami in v njih obstajajo velike razlike glede izvajanja. Vsem, ki sodelujejo pri izvajanju okoljske zakonodaje na ravni Unije in na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, je treba zagotoviti znanje, orodja in možnost za izboljšanje zagotavljanja koristi te zakonodaje ter za izboljšanje upravljanja procesa izvrševanja.

| 58. | Veliko število kršitev, pritožb in peticij na področju okolja kaže, da je treba vzpostaviti učinkovit in delujoč sistem zavor in ravnotežja na nacionalni ravni, ki bo pomagal pri ugotavljanju in reševanju težav v zvezi z izvajanjem, skupaj z ukrepi za preprečevanje njihovega nastanka, kot bi bili stiki med ustreznimi upravnimi organi, pristojnimi za izvajanje, in strokovnjaki v fazi razvoja politike. Glede na to bodo prizadevanja do leta 2020 namenjena zlasti zagotavljanju izboljšav na štirih ključnih področjih. |
| --- | --- |

58.

Veliko število kršitev, pritožb in peticij na področju okolja kaže, da je treba vzpostaviti učinkovit in delujoč sistem zavor in ravnotežja na nacionalni ravni, ki bo pomagal pri ugotavljanju in reševanju težav v zvezi z izvajanjem, skupaj z ukrepi za preprečevanje njihovega nastanka, kot bi bili stiki med ustreznimi upravnimi organi, pristojnimi za izvajanje, in strokovnjaki v fazi razvoja politike. Glede na to bodo prizadevanja do leta 2020 namenjena zlasti zagotavljanju izboljšav na štirih ključnih področjih.

| 59. | Prvič, izboljšal se bo način zbiranja in razširjanja znanja o izvajanju, da bodo splošna javnost in okoljski strokovnjaki v celoti razumeli namen in koristi okoljske zakonodaje Unije ter kako nacionalne in lokalne uprave uresničujejo zaveze Unije (69). K temu cilju bi lahko prispevala primerna uporaba razpoložljivih spletnih orodij. V zvezi z izzivi posameznih držav članic na področju izvajanja bo predvidena pomoč, podobna prilagojenemu pristopu, na katerem je temeljil postopek evropskega semestra. Za obravnavanje vprašanj, kot je vprašanje vira finančne podpore za izvajanje in boljših informacijskih sistemov za sledenje napredku, bodo pripravljeni na primer sporazumi o partnerskem izvajanju, ki vključujejo Komisijo in posamezne države članice. Za povečanje učinkovitosti tega pristopa bi morale države članice po potrebi in v skladu s svojimi upravnimi ureditvami spodbujati sodelovanje lokalnih in regionalnih organov. Tehnična platforma za sodelovanje na okoljskem področju, ki sta jo vzpostavila Odbor regij in Komisija, bo olajšala dialog in izmenjavo informacij, da se bo izboljšalo izvajanje zakonodaje na lokalni ravni. |
| --- | --- |

59.

Prvič, izboljšal se bo način zbiranja in razširjanja znanja o izvajanju, da bodo splošna javnost in okoljski strokovnjaki v celoti razumeli namen in koristi okoljske zakonodaje Unije ter kako nacionalne in lokalne uprave uresničujejo zaveze Unije (69). K temu cilju bi lahko prispevala primerna uporaba razpoložljivih spletnih orodij. V zvezi z izzivi posameznih držav članic na področju izvajanja bo predvidena pomoč, podobna prilagojenemu pristopu, na katerem je temeljil postopek evropskega semestra. Za obravnavanje vprašanj, kot je vprašanje vira finančne podpore za izvajanje in boljših informacijskih sistemov za sledenje napredku, bodo pripravljeni na primer sporazumi o partnerskem izvajanju, ki vključujejo Komisijo in posamezne države članice. Za povečanje učinkovitosti tega pristopa bi morale države članice po potrebi in v skladu s svojimi upravnimi ureditvami spodbujati sodelovanje lokalnih in regionalnih organov. Tehnična platforma za sodelovanje na okoljskem področju, ki sta jo vzpostavila Odbor regij in Komisija, bo olajšala dialog in izmenjavo informacij, da se bo izboljšalo izvajanje zakonodaje na lokalni ravni.

| 60. | Drugič, Unija bo zahteve, povezane z inšpekcijskimi pregledi in nadzorom vključila v širše okoljsko pravo Unije ter dodatno razvila zmogljivosti za podporo pregledom na ravni Unije, pri čemer se bo oprla na obstoječe strukture, da bi med drugim odgovorila na prošnje držav članic po pomoči, obravnavala okoliščine, v katerih obstaja upravičen razlog za zaskrbljenost in spodbujala sodelovanje v Uniji. Spodbujati je treba okrepljene strokovne preglede in izmenjave najboljše prakse, pa tudi sporazume o skupnih inšpekcijskih pregledih v državah članicah na njihovo zahtevo. |
| --- | --- |

60.

Drugič, Unija bo zahteve, povezane z inšpekcijskimi pregledi in nadzorom vključila v širše okoljsko pravo Unije ter dodatno razvila zmogljivosti za podporo pregledom na ravni Unije, pri čemer se bo oprla na obstoječe strukture, da bi med drugim odgovorila na prošnje držav članic po pomoči, obravnavala okoliščine, v katerih obstaja upravičen razlog za zaskrbljenost in spodbujala sodelovanje v Uniji. Spodbujati je treba okrepljene strokovne preglede in izmenjave najboljše prakse, pa tudi sporazume o skupnih inšpekcijskih pregledih v državah članicah na njihovo zahtevo.

| 61. | Tretjič, kjer je to potrebno se bo izboljšal način obravnavanja in reševanja pritožb glede izvajanja okoljskega prava Unije na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

61.

Tretjič, kjer je to potrebno se bo izboljšal način obravnavanja in reševanja pritožb glede izvajanja okoljskega prava Unije na nacionalni ravni.

| 62. | Četrtič, državljani Unije bodo imeli učinkovit dostop do pravnega varstva v okoljskih zadevah ter učinkovitega pravnega varstva v skladu z Aarhuško konvencijo in razvojem, zagotovljenim z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe in najnovejše sodne prakse Sodišča Evropske unije. Kot nadomestna možnost za pravdne spore se bo spodbujalo zunajsodno reševanje sporov. |
| --- | --- |

62.

Četrtič, državljani Unije bodo imeli učinkovit dostop do pravnega varstva v okoljskih zadevah ter učinkovitega pravnega varstva v skladu z Aarhuško konvencijo in razvojem, zagotovljenim z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe in najnovejše sodne prakse Sodišča Evropske unije. Kot nadomestna možnost za pravdne spore se bo spodbujalo zunajsodno reševanje sporov.

| 63. | Splošni standard okoljskega upravljanja v Uniji se bo dodatno izboljšal z okrepitvijo sodelovanja na ravni Unije, pa tudi na mednarodni ravni, med strokovnjaki, ki delujejo na področju varstva okolja, vključno z državnimi pravobranilci, tožilci, varuhi človekovih pravic, sodniki in inšpektorji, kot je mreža Evropske unije za izvajanje in uveljavljanje okoljskega prava (IMPEL), in spodbujanjem takih strokovnjakov, da si izmenjujejo dobre prakse. |
| --- | --- |

63.

Splošni standard okoljskega upravljanja v Uniji se bo dodatno izboljšal z okrepitvijo sodelovanja na ravni Unije, pa tudi na mednarodni ravni, med strokovnjaki, ki delujejo na področju varstva okolja, vključno z državnimi pravobranilci, tožilci, varuhi človekovih pravic, sodniki in inšpektorji, kot je mreža Evropske unije za izvajanje in uveljavljanje okoljskega prava (IMPEL), in spodbujanjem takih strokovnjakov, da si izmenjujejo dobre prakse.

| 64. | Komisija bo državam članicam pomagala izboljšati skladnost (70) ter še naprej pomagala zagotavljati, da zakonodaja odraža najnovejša znanstvena spoznanja, da upošteva izkušnje na ravni držav članic z uresničevanjem zavez Unije in da je usklajena in da ustreza svojemu namenu. Splošno pravilo je, da bodo, kjer so pravne obveznosti dovolj jasne in natančne ter v primerih, ko se usklajeno izvajanje v vseh državah članicah zdi najučinkovitejši način za doseganje ciljev Unije, te pravne obveznosti zajete v uredbah, ki imajo neposreden in merljiv učinek, pri njihovem izvajanju pa nastane manj neskladnosti. Komisija bo okrepila uporabo pregledov uspešnosti in drugih načinov za javno spremljanje napredka držav članic pri izvajanju posebnih delov zakonodaje. |
| --- | --- |

64.

Komisija bo državam članicam pomagala izboljšati skladnost (70) ter še naprej pomagala zagotavljati, da zakonodaja odraža najnovejša znanstvena spoznanja, da upošteva izkušnje na ravni držav članic z uresničevanjem zavez Unije in da je usklajena in da ustreza svojemu namenu. Splošno pravilo je, da bodo, kjer so pravne obveznosti dovolj jasne in natančne ter v primerih, ko se usklajeno izvajanje v vseh državah članicah zdi najučinkovitejši način za doseganje ciljev Unije, te pravne obveznosti zajete v uredbah, ki imajo neposreden in merljiv učinek, pri njihovem izvajanju pa nastane manj neskladnosti. Komisija bo okrepila uporabo pregledov uspešnosti in drugih načinov za javno spremljanje napredka držav članic pri izvajanju posebnih delov zakonodaje.

| 65. | Da se z izboljšanjem izvajanja čim bolj povečajo koristi okoljske zakonodaje Unije, sedmi okoljski akcijski program do leta 2020 zagotovi naslednje:






  (a) | javnost ima dostop do jasnih informacij, ki kažejo, kako se izvaja okoljsko pravo Unije, skladno z Aarhuško konvencijo; |
| --- | --- | --- |

65.

Da se z izboljšanjem izvajanja čim bolj povečajo koristi okoljske zakonodaje Unije, sedmi okoljski akcijski program do leta 2020 zagotovi naslednje:

(a)

javnost ima dostop do jasnih informacij, ki kažejo, kako se izvaja okoljsko pravo Unije, skladno z Aarhuško konvencijo;

| (b) | skladnost s posebno okoljsko zakonodajo se poveča; |
| --- | --- |

(b)

skladnost s posebno okoljsko zakonodajo se poveča;

| (c) | okoljsko pravo Unije se izvršuje na vseh upravnih ravneh in zagotovljeni so enaki konkurenčni pogoji na notranjem trgu; |
| --- | --- |

(c)

okoljsko pravo Unije se izvršuje na vseh upravnih ravneh in zagotovljeni so enaki konkurenčni pogoji na notranjem trgu;

| (d) | okrepi se zaupanje državljanov v okoljsko pravo Unije in izvrševanje tega prava; |
| --- | --- |

(d)

okrepi se zaupanje državljanov v okoljsko pravo Unije in izvrševanje tega prava;

| (e) | omogoči se upoštevanje načela učinkovitega pravnega varstva za državljane in njihove organizacije. |
| --- | --- |

(e)

omogoči se upoštevanje načela učinkovitega pravnega varstva za državljane in njihove organizacije.

Za to je potrebno zlasti naslednje:

| (i) | zagotavljanje, da sistemi na nacionalni ravni aktivno razširjajo informacije o izvajanju okoljske zakonodaje Unije, in da je takim informacijam dodan pregled uspešnosti posameznih držav članic, ki se izvede na ravni Unije; |
| --- | --- |

(i)

zagotavljanje, da sistemi na nacionalni ravni aktivno razširjajo informacije o izvajanju okoljske zakonodaje Unije, in da je takim informacijam dodan pregled uspešnosti posameznih držav članic, ki se izvede na ravni Unije;

| (ii) | priprava prostovoljnih sporazumov o partnerskem izvajanju med državami članicami in Komisijo, ki vključujejo, kjer je to primerno, lokalno in regionalno sodelovanje; |
| --- | --- |

(ii)

priprava prostovoljnih sporazumov o partnerskem izvajanju med državami članicami in Komisijo, ki vključujejo, kjer je to primerno, lokalno in regionalno sodelovanje;

| (iii) | vključitev zavezujočih meril za učinkovite inšpekcijske preglede in nadzor držav članic v širšo okoljsko pravo Unije in nadaljnji razvoj zmogljivosti za podporo pregledom na ravni Unije, ki se opirajo na obstoječe strukture, podprte pa so z mrežami strokovnjakov, kakršna je mreža Evropske unije za izvajanje in uveljavljanje okoljskega prava, ter s krepitvijo strokovnih pregledov in izmenjave najboljše prakse,da se poveča učinkovitost in uspešnost inšpekcijskih pregledov; |
| --- | --- |

(iii)

vključitev zavezujočih meril za učinkovite inšpekcijske preglede in nadzor držav članic v širšo okoljsko pravo Unije in nadaljnji razvoj zmogljivosti za podporo pregledom na ravni Unije, ki se opirajo na obstoječe strukture, podprte pa so z mrežami strokovnjakov, kakršna je mreža Evropske unije za izvajanje in uveljavljanje okoljskega prava, ter s krepitvijo strokovnih pregledov in izmenjave najboljše prakse,da se poveča učinkovitost in uspešnost inšpekcijskih pregledov;

| (iv) | zagotavljanje usklajenih in učinkovitih mehanizmov na nacionalni ravni za obravnavanje pritožb glede izvajanja okoljskega prava Unije; |
| --- | --- |

(iv)

zagotavljanje usklajenih in učinkovitih mehanizmov na nacionalni ravni za obravnavanje pritožb glede izvajanja okoljskega prava Unije;

| (v) | zagotovitev, da je v nacionalnih določbah o dostopu do pravnega varstva upoštevana sodna praksa Sodišča Evropske unije; spodbujanje zunajsodnega reševanja sporov kot načina za iskanje sporazumnih in učinkovitih rešitev za spore na področju okolja. |
| --- | --- |

(v)

zagotovitev, da je v nacionalnih določbah o dostopu do pravnega varstva upoštevana sodna praksa Sodišča Evropske unije; spodbujanje zunajsodnega reševanja sporov kot načina za iskanje sporazumnih in učinkovitih rešitev za spore na področju okolja.

Prednostni cilj 5:   izboljšanje zbirke znanja in podatkov za okoljsko politiko Unije

| 66. | Okoljska politika Unije temelji na spremljanju okolja, podatkih, kazalniki in ocenah, povezanih z izvajanjem zakonodaje Unije, ter formalnih znanstvenih raziskavah in pobudah na področju znanosti za državljane. S pomembnim napredkom pri krepitvi te zbirke znanja se je povečala ozaveščenost in izboljšalo zaupanje oblikovalcev politike in javnosti v dokaze, na katere se opira politika, tudi tista, pri kateri se uporablja previdnostno načelo. To je spodbudilo boljše razumevanje zapletenih okoljskih in družbenih izzivov. |
| --- | --- |

66.

Okoljska politika Unije temelji na spremljanju okolja, podatkih, kazalniki in ocenah, povezanih z izvajanjem zakonodaje Unije, ter formalnih znanstvenih raziskavah in pobudah na področju znanosti za državljane. S pomembnim napredkom pri krepitvi te zbirke znanja se je povečala ozaveščenost in izboljšalo zaupanje oblikovalcev politike in javnosti v dokaze, na katere se opira politika, tudi tista, pri kateri se uporablja previdnostno načelo. To je spodbudilo boljše razumevanje zapletenih okoljskih in družbenih izzivov.

| 67. | Na ravni Unije in mednarodni ravni je treba sprejeti ukrepe za dodatno krepitev in izboljšanje povezave med znanostjo in politiko ter vključevanja državljanov, kot na primer z imenovanjem glavnih znanstvenih svetovalcev, kot so to že storile Komisija in nekatere države članice, ali z boljšo uporabo institucij ali organov, ki so specializirani za prilagajanje znanstvenega znanja javnim politikam, kot so nacionalne agencije za okolje, Evropska agencija za okolje in Evropsko okoljsko informacijsko in opazovalno omrežje (EIONET). |
| --- | --- |

67.

Na ravni Unije in mednarodni ravni je treba sprejeti ukrepe za dodatno krepitev in izboljšanje povezave med znanostjo in politiko ter vključevanja državljanov, kot na primer z imenovanjem glavnih znanstvenih svetovalcev, kot so to že storile Komisija in nekatere države članice, ali z boljšo uporabo institucij ali organov, ki so specializirani za prilagajanje znanstvenega znanja javnim politikam, kot so nacionalne agencije za okolje, Evropska agencija za okolje in Evropsko okoljsko informacijsko in opazovalno omrežje (EIONET).

| 68. | Vendar je zaradi hitrosti trenutnega razvoja in negotovosti v zvezi z verjetnimi prihodnjimi trendi potrebno dodatno prizadevanje za ohranitev in okrepitev zbirke znanja in utemeljitve, da se zagotovi, da bo politika v Uniji še naprej temeljila na pravilnem razumevanju stanja okolja, mogočih možnostih odziva in njihovih posledicah. |
| --- | --- |

68.

Vendar je zaradi hitrosti trenutnega razvoja in negotovosti v zvezi z verjetnimi prihodnjimi trendi potrebno dodatno prizadevanje za ohranitev in okrepitev zbirke znanja in utemeljitve, da se zagotovi, da bo politika v Uniji še naprej temeljila na pravilnem razumevanju stanja okolja, mogočih možnostih odziva in njihovih posledicah.

| 69. | V prejšnjih desetletjih se je na ravni Unije, nacionalni ravni, na regionalni in lokalni ter na svetovni ravni izboljšal način zbiranja in uporabe informacij in statističnih podatkov o okolju. Vendar zbiranje podatkov in njihova kakovost ostajata različna, zaradi veliko različnih virov pa je lahko dostop do podatkov otežen. Zato so potrebne stalne naložbe za zagotovitev, da so verodostojni, primerljivi in preverjeno kakovostni podatki in kazalniki na voljo in dostopni vsem, ki sodelujejo pri opredelitvi in izvajanju politike. Vzpostaviti je treba okoljske informacijske sisteme, da se omogoči enostavna vključitev novih informacij o nastajajočih temah. Dodatno bi bilo treba razviti elektronsko izmenjavo podatkov na ravni Unije, ki bi bila dovolj prožna, da bi zajela nova področja. |
| --- | --- |

69.

V prejšnjih desetletjih se je na ravni Unije, nacionalni ravni, na regionalni in lokalni ter na svetovni ravni izboljšal način zbiranja in uporabe informacij in statističnih podatkov o okolju. Vendar zbiranje podatkov in njihova kakovost ostajata različna, zaradi veliko različnih virov pa je lahko dostop do podatkov otežen. Zato so potrebne stalne naložbe za zagotovitev, da so verodostojni, primerljivi in preverjeno kakovostni podatki in kazalniki na voljo in dostopni vsem, ki sodelujejo pri opredelitvi in izvajanju politike. Vzpostaviti je treba okoljske informacijske sisteme, da se omogoči enostavna vključitev novih informacij o nastajajočih temah. Dodatno bi bilo treba razviti elektronsko izmenjavo podatkov na ravni Unije, ki bi bila dovolj prožna, da bi zajela nova področja.

| 70. | Nadaljnje izvajanje načela „enkratna proizvodnja, večkratna uporaba“ skupnega okoljskega informacijskega sistema (71) ter skupnih pristopov in standardov o zbiranju in primerjavi skladnih prostorskih informacij v okviru sistemov INSPIRE (72) in Copernicus (73) ter drugih okoljskih informacijskih sistemov za Evropo (kot je Evropski informacijski sistem za biotsko raznovrstnost (BISE) in Evropski informacijski sistem za vode (WISE)) bo prispevalo k preprečevanju podvajanja prizadevanj in odpravljanju kakršne koli nepotrebne upravne obremenitve javnih organov, k čemur po prispevalo tudi prizadevanje za poenostavitev obveznosti poročanja na različnih ustreznih področjih zakonodaje. Potreben bi bil tudi napredek, da se izboljša razpoložljivost in usklajenost statističnih podatkov, tudi o odpadkih. Države članice bi morale zagotoviti, da bodo zbrane informacije za presojo vplivov načrtov, programov in projektov na okolje (npr. s presojo vplivov na okolje ali strateško okoljsko presojo) javnosti bolj dostopne. |
| --- | --- |

70.

Nadaljnje izvajanje načela „enkratna proizvodnja, večkratna uporaba“ skupnega okoljskega informacijskega sistema (71) ter skupnih pristopov in standardov o zbiranju in primerjavi skladnih prostorskih informacij v okviru sistemov INSPIRE (72) in Copernicus (73) ter drugih okoljskih informacijskih sistemov za Evropo (kot je Evropski informacijski sistem za biotsko raznovrstnost (BISE) in Evropski informacijski sistem za vode (WISE)) bo prispevalo k preprečevanju podvajanja prizadevanj in odpravljanju kakršne koli nepotrebne upravne obremenitve javnih organov, k čemur po prispevalo tudi prizadevanje za poenostavitev obveznosti poročanja na različnih ustreznih področjih zakonodaje. Potreben bi bil tudi napredek, da se izboljša razpoložljivost in usklajenost statističnih podatkov, tudi o odpadkih. Države članice bi morale zagotoviti, da bodo zbrane informacije za presojo vplivov načrtov, programov in projektov na okolje (npr. s presojo vplivov na okolje ali strateško okoljsko presojo) javnosti bolj dostopne.

| 71. | Še vedno obstajajo znatne vrzeli na področju znanja, med katerimi jih je nekaj pomembnih za prednostne cilje sedmega okoljskega akcijskega programa. Naložbe v dodatno zbiranje podatkov in raziskave za odpravo teh vrzeli so zato bistvene, da se javnim organom in podjetjem zagotovi trdna podlaga za sprejemanje odločitev, ki v celoti upoštevajo dejanske socialne, gospodarske ter okoljske koristi in stroške. Pet vrzeli je vredno podrobno preučiti:






  1. | vrzeli na področju podatkov in znanja - za boljše razumevanje zapletenih vprašanj v zvezi z okoljskimi spremembami, kot so vplivi podnebnih sprememb in naravnih nesreč, posledice izgube vrst za ekosistemske storitve, okoljski pragi in ekološke prelomne točke, so potrebni napredne raziskave za odpravo vrzeli na področju podatkov in znanja ter ustrezna orodja za modeliranje. Čeprav razpoložljivi dokazi v celoti utemeljujejo previdnostne ukrepe na takih področjih, bodo k razvoju najustreznejših odzivov prispevale dodatne raziskave meja zmogljivosti planeta, sistemskih tveganj in sposobnosti naše družbe za soočanje z njimi. To bi moralo vključevati naložbe v odpravljanje vrzeli na področju podatkov in znanja, kartiranje in ocenjevanje ekosistemskih storitev, ter razumevanje vloge biotske raznovrstnosti pri podpiranju takih storitev ter razumevanje načina, kako se biotska raznolikost prilagaja podnebnim spremembam, in kako izguba biotske raznovrstnosti vpliva na človekovo zdravje; |
| --- | --- | --- |

71.

Še vedno obstajajo znatne vrzeli na področju znanja, med katerimi jih je nekaj pomembnih za prednostne cilje sedmega okoljskega akcijskega programa. Naložbe v dodatno zbiranje podatkov in raziskave za odpravo teh vrzeli so zato bistvene, da se javnim organom in podjetjem zagotovi trdna podlaga za sprejemanje odločitev, ki v celoti upoštevajo dejanske socialne, gospodarske ter okoljske koristi in stroške. Pet vrzeli je vredno podrobno preučiti:

1.

vrzeli na področju podatkov in znanja - za boljše razumevanje zapletenih vprašanj v zvezi z okoljskimi spremembami, kot so vplivi podnebnih sprememb in naravnih nesreč, posledice izgube vrst za ekosistemske storitve, okoljski pragi in ekološke prelomne točke, so potrebni napredne raziskave za odpravo vrzeli na področju podatkov in znanja ter ustrezna orodja za modeliranje. Čeprav razpoložljivi dokazi v celoti utemeljujejo previdnostne ukrepe na takih področjih, bodo k razvoju najustreznejših odzivov prispevale dodatne raziskave meja zmogljivosti planeta, sistemskih tveganj in sposobnosti naše družbe za soočanje z njimi. To bi moralo vključevati naložbe v odpravljanje vrzeli na področju podatkov in znanja, kartiranje in ocenjevanje ekosistemskih storitev, ter razumevanje vloge biotske raznovrstnosti pri podpiranju takih storitev ter razumevanje načina, kako se biotska raznolikost prilagaja podnebnim spremembam, in kako izguba biotske raznovrstnosti vpliva na človekovo zdravje;

| 2. | pri prehodu na vključujoče zeleno gospodarstvo je treba ustrezno obravnavati medsebojne vplive socialno-ekonomskih in okoljskih dejavnikov. Z izboljšanjem našega razumevanja vzorcev trajnostne potrošnje in proizvodnje, vprašanj, kako bi se lahko natančneje obravnavali stroški in koristi ukrepov ter stroški neukrepanja, kako spremembe vedenja posameznikov in družbe prispevajo k okoljskim rezultatom in kako svetovni megatrendi vplivajo na okolje Evrope, se lahko pobude politike prilagodijo tako, da zagotavljajo učinkovitejšo rabo virov in prispevajo k odpravljanju pritiska na okolje; |
| --- | --- |

2.

pri prehodu na vključujoče zeleno gospodarstvo je treba ustrezno obravnavati medsebojne vplive socialno-ekonomskih in okoljskih dejavnikov. Z izboljšanjem našega razumevanja vzorcev trajnostne potrošnje in proizvodnje, vprašanj, kako bi se lahko natančneje obravnavali stroški in koristi ukrepov ter stroški neukrepanja, kako spremembe vedenja posameznikov in družbe prispevajo k okoljskim rezultatom in kako svetovni megatrendi vplivajo na okolje Evrope, se lahko pobude politike prilagodijo tako, da zagotavljajo učinkovitejšo rabo virov in prispevajo k odpravljanju pritiska na okolje;

| 3. | še vedno obstajajo negotovosti glede človekovega zdravja ter okoljskih posledic endokrinih motilcev hormonov, kombiniranih učinkov kemikalij, določenih kemikalij v izdelkih in nekaterih nanomaterialov. Odprava preostalih vrzeli v znanju lahko pospeši odločanje in omogoči nadaljnji razvoj pravnega reda na področju kemikalij, ki bo ustrezneje obravnaval zadevna področja in tudi pomagal spodbujati bolj trajnosten pristop k rabi kemikalij. Razmisliti bi bilo treba o zbirki podatkov na ravni Unije, da se poveča preglednost in regulativni nadzor nanomaterialov. Boljše razumevanje okoljskih dejavnikov in ravni izpostavljenosti, ki vplivajo na človekovo zdravje in okolje, bi omogočilo sprejetje preventivnih ukrepov politik. Usmerjen biomonitoring ljudi, če je upravičen zaradi določene zaskrbljenosti, lahko oblastem zagotovi celovitejši pogled na dejansko izpostavljenost prebivalstva onesnaževalom, zlasti občutljivih skupin prebivalstva, kot so otroci, ter lahko zagotovi boljše dokaze za usmerjanje primernih odzivov; |
| --- | --- |

3.

še vedno obstajajo negotovosti glede človekovega zdravja ter okoljskih posledic endokrinih motilcev hormonov, kombiniranih učinkov kemikalij, določenih kemikalij v izdelkih in nekaterih nanomaterialov. Odprava preostalih vrzeli v znanju lahko pospeši odločanje in omogoči nadaljnji razvoj pravnega reda na področju kemikalij, ki bo ustrezneje obravnaval zadevna področja in tudi pomagal spodbujati bolj trajnosten pristop k rabi kemikalij. Razmisliti bi bilo treba o zbirki podatkov na ravni Unije, da se poveča preglednost in regulativni nadzor nanomaterialov. Boljše razumevanje okoljskih dejavnikov in ravni izpostavljenosti, ki vplivajo na človekovo zdravje in okolje, bi omogočilo sprejetje preventivnih ukrepov politik. Usmerjen biomonitoring ljudi, če je upravičen zaradi določene zaskrbljenosti, lahko oblastem zagotovi celovitejši pogled na dejansko izpostavljenost prebivalstva onesnaževalom, zlasti občutljivih skupin prebivalstva, kot so otroci, ter lahko zagotovi boljše dokaze za usmerjanje primernih odzivov;

| 4. | za razvoj celovitega pristopa k čim večjemu zmanjšanju izpostavljenosti škodljivim snovem, zlasti za ranljive skupine, vključno z otroki in nosečnicami, se oblikuje zbirka znanja o izpostavljenosti kemikalijam in strupenosti. To bo skupaj z razvojem dokumentacije s smernicami o testnih metodah in ocenjevanju tveganja pospešilo učinkovito in ustrezno odločanje, ki spodbuja inovacije in razvoj trajnostnih nadomestil, vključno z ne-kemičnimi rešitvami; |
| --- | --- |

4.

za razvoj celovitega pristopa k čim večjemu zmanjšanju izpostavljenosti škodljivim snovem, zlasti za ranljive skupine, vključno z otroki in nosečnicami, se oblikuje zbirka znanja o izpostavljenosti kemikalijam in strupenosti. To bo skupaj z razvojem dokumentacije s smernicami o testnih metodah in ocenjevanju tveganja pospešilo učinkovito in ustrezno odločanje, ki spodbuja inovacije in razvoj trajnostnih nadomestil, vključno z ne-kemičnimi rešitvami;

| 5. | za zagotovitev, da vsi sektorji prispevajo k prizadevanju za boj proti podnebnim spremembam, so potrebni jasen pregled nad meritvami toplogrednih plinov, spremljanjem in zbiranjem podatkov, ki je trenutno nepopoln na ključnih področjih. |
| --- | --- |

5.

za zagotovitev, da vsi sektorji prispevajo k prizadevanju za boj proti podnebnim spremembam, so potrebni jasen pregled nad meritvami toplogrednih plinov, spremljanjem in zbiranjem podatkov, ki je trenutno nepopoln na ključnih področjih.

Program Obzorje 2020 bo omogočil osredotočenost raziskovalnih prizadevanj in uporabo inovacijskega potenciala Evrope z združevanjem sredstev in znanja z različnih področij in disciplin znotraj Unije in na mednarodni ravni.

| 72. | Nova in nastajajoča vprašanja, ki so posledica hitrega tehnološkega razvoja, zaradi katerega se zdi politika zastarela, kot so nanomateriali in materiali s podobnimi lastnostmi, nekonvencionalni viri energije, zajemanje in skladiščenje ogljika ter elektromagnetni valovi, pomenijo izzive glede obvladovanja tveganja ter lahko povzročajo navzkrižje interesov, potreb in pričakovanj. To pa lahko povzroči večjo zaskrbljenost javnosti in morebitno nenaklonjenost novim tehnologijam. Zato je treba zagotoviti širšo in eksplicitno družbeno razpravo o okoljskih tveganjih in možnih kompromisih, ki smo jih pripravljeni sprejeti ob upoštevanju občasno nepopolnih ali nezanesljivih informacij o nastajajočih tveganjih in njihovem obravnavanju. S sistematičnim pristopom k obvladovanju okoljskih tveganj se bo izboljšala zmožnost Unije, da pravočasno prepozna tehnološki razvoj in se nanj odzove ter s tem pomiri javnost. |
| --- | --- |

72.

Nova in nastajajoča vprašanja, ki so posledica hitrega tehnološkega razvoja, zaradi katerega se zdi politika zastarela, kot so nanomateriali in materiali s podobnimi lastnostmi, nekonvencionalni viri energije, zajemanje in skladiščenje ogljika ter elektromagnetni valovi, pomenijo izzive glede obvladovanja tveganja ter lahko povzročajo navzkrižje interesov, potreb in pričakovanj. To pa lahko povzroči večjo zaskrbljenost javnosti in morebitno nenaklonjenost novim tehnologijam. Zato je treba zagotoviti širšo in eksplicitno družbeno razpravo o okoljskih tveganjih in možnih kompromisih, ki smo jih pripravljeni sprejeti ob upoštevanju občasno nepopolnih ali nezanesljivih informacij o nastajajočih tveganjih in njihovem obravnavanju. S sistematičnim pristopom k obvladovanju okoljskih tveganj se bo izboljšala zmožnost Unije, da pravočasno prepozna tehnološki razvoj in se nanj odzove ter s tem pomiri javnost.

| 73. | Da se izboljša znanje za okoljsko politiko Unije in njena utemeljitev, sedmi okoljski akcijski program do leta 2020 zagotovi naslednje:






  (a) | oblikovalci politike in zainteresirane strani imajo bolje osveščeno podlago za razvoj in izvajanje okoljskih in podnebnih politik, vključno z razumevanjem okoljskih vplivov človekovih dejavnosti in merjenjem stroškov in koristi ukrepanja ter stroškov neukrepanja; |
| --- | --- | --- |

73.

Da se izboljša znanje za okoljsko politiko Unije in njena utemeljitev, sedmi okoljski akcijski program do leta 2020 zagotovi naslednje:

(a)

oblikovalci politike in zainteresirane strani imajo bolje osveščeno podlago za razvoj in izvajanje okoljskih in podnebnih politik, vključno z razumevanjem okoljskih vplivov človekovih dejavnosti in merjenjem stroškov in koristi ukrepanja ter stroškov neukrepanja;

| (b) | razumevanje nastajajočih okoljskih in podnebnih tveganj ter zmožnost njihovega vrednotenja in obvladovanja se zelo povečata; |
| --- | --- |

(b)

razumevanje nastajajočih okoljskih in podnebnih tveganj ter zmožnost njihovega vrednotenja in obvladovanja se zelo povečata;

| (c) | povezava med znanostjo in politiko na področju okolja se okrepi, vključno z dostopnostjo podatkov za državljane in prispevkom znanosti državljanov; |
| --- | --- |

(c)

povezava med znanostjo in politiko na področju okolja se okrepi, vključno z dostopnostjo podatkov za državljane in prispevkom znanosti državljanov;

| (d) | vpliv Unije in njenih držav članic na mednarodne znanstvene forume na področju politik se okrepi, da se izboljša zbirka znanja za mednarodno okoljsko politiko. |
| --- | --- |

(d)

vpliv Unije in njenih držav članic na mednarodne znanstvene forume na področju politik se okrepi, da se izboljša zbirka znanja za mednarodno okoljsko politiko.

Za to je potrebno zlasti naslednje:

| (i) | uskladitev, izmenjava in spodbujanje raziskovalnih prizadevanj na ravni Unije in držav članic glede usmeritve v obravnavanje ključnih vrzeli na področju znanja o okolju, vključno s tveganji prestopanja okoljskih prelomnih točk in meja zmogljivosti planeta; |
| --- | --- |

(i)

uskladitev, izmenjava in spodbujanje raziskovalnih prizadevanj na ravni Unije in držav članic glede usmeritve v obravnavanje ključnih vrzeli na področju znanja o okolju, vključno s tveganji prestopanja okoljskih prelomnih točk in meja zmogljivosti planeta;

| (ii) | sprejetje sistematičnega in celostnega pristopa k obvladovanju tveganja, zlasti kar zadeva ocenjevanje in upravljanje novih in nastajajočih področij politike ter s tem povezana tveganja, kakor tudi primernost in skladnost regulativnih odzivov. To bi lahko pripomoglo k spodbujanju nadaljnjih raziskav o nevarnostih novih proizvodov, procesov in tehnologij; |
| --- | --- |

(ii)

sprejetje sistematičnega in celostnega pristopa k obvladovanju tveganja, zlasti kar zadeva ocenjevanje in upravljanje novih in nastajajočih področij politike ter s tem povezana tveganja, kakor tudi primernost in skladnost regulativnih odzivov. To bi lahko pripomoglo k spodbujanju nadaljnjih raziskav o nevarnostih novih proizvodov, procesov in tehnologij;

| (iii) | poenostavitev, poenotenje in posodobitev zbiranja, upravljanja, izmenjave in ponovne uporabe okoljskih podatkov in informacij, vključno z razvojem in izvajanjem skupnega okoljskega informacijskega sistema; |
| --- | --- |

(iii)

poenostavitev, poenotenje in posodobitev zbiranja, upravljanja, izmenjave in ponovne uporabe okoljskih podatkov in informacij, vključno z razvojem in izvajanjem skupnega okoljskega informacijskega sistema;

| (iv) | razvoj celovite zbirke znanja o izpostavljenosti kemikalijam in strupenosti, ki se opira na podatke, pridobljene brez preskusov na živalih, kjer je to mogoče. Nadaljevanje usklajenega pristopa Unije na področju biomonitoringa ljudi in okolja, vključno s standardizacijo raziskovalnih protokolov in ocenjevalnih meril, kjer je to primerno; |
| --- | --- |

(iv)

razvoj celovite zbirke znanja o izpostavljenosti kemikalijam in strupenosti, ki se opira na podatke, pridobljene brez preskusov na živalih, kjer je to mogoče. Nadaljevanje usklajenega pristopa Unije na področju biomonitoringa ljudi in okolja, vključno s standardizacijo raziskovalnih protokolov in ocenjevalnih meril, kjer je to primerno;

| (v) | okrepitev sodelovanja na mednarodni ravni, na ravni Unije in na ravni držav članic o povezavi med znanostjo in politiko na področju okolja. |
| --- | --- |

(v)

okrepitev sodelovanja na mednarodni ravni, na ravni Unije in na ravni držav članic o povezavi med znanostjo in politiko na področju okolja.

Prednostni cilj 6:   zagotovitev naložb za okoljsko in podnebno politiko ter odpravljanje okoljskih posledic

| 74. | Za prizadevanja, ki so potrebna za doseganje ciljev, ki so določeni v sedmem okoljskem akcijskem programu, bodo potrebne ustrezne javne in zasebne naložbe. Medtem ko se zdaj veliko držav spopada z gospodarsko in finančno krizo, imajo države zaradi nujnih gospodarskih reform in zmanjšanja javnega dolga novo priložnost, da se hitro približajo vzpostavitvi nizkoogljičnega, bolj gospodarnega z viri, varnejšega in bolj trajnostnega gospodarstva. |
| --- | --- |

74.

Za prizadevanja, ki so potrebna za doseganje ciljev, ki so določeni v sedmem okoljskem akcijskem programu, bodo potrebne ustrezne javne in zasebne naložbe. Medtem ko se zdaj veliko držav spopada z gospodarsko in finančno krizo, imajo države zaradi nujnih gospodarskih reform in zmanjšanja javnega dolga novo priložnost, da se hitro približajo vzpostavitvi nizkoogljičnega, bolj gospodarnega z viri, varnejšega in bolj trajnostnega gospodarstva.

| 75. | Trenutno je na nekaterih področjih težko pridobiti naložbe, zlasti zaradi pomanjkanja ali izkrivljanja cenovnih signalov, kar je posledica neustreznega upoštevanja okoljskih stroškov ali javnih subvencij za okolju škodljive dejavnosti. |
| --- | --- |

75.

Trenutno je na nekaterih področjih težko pridobiti naložbe, zlasti zaradi pomanjkanja ali izkrivljanja cenovnih signalov, kar je posledica neustreznega upoštevanja okoljskih stroškov ali javnih subvencij za okolju škodljive dejavnosti.

| 76. | Unija in njene države članice bodo morale vzpostaviti prave pogoje za zagotovitev, da se okoljske posledice ustrezno obravnavajo, vključno tako, da zagotovijo, da zasebni sektor prejme prave tržne signale ob ustreznem upoštevanju morebitnih škodljivih socialnih učinkov. To bo vključevalo bolj sistematično uporabo načela „plača povzročitelj obremenitve“, zlasti s postopnim opuščanjem subvencij na ravni Unije in držav članic pod vodstvom Komisije s pristopom, temelječim na ukrepih, med drugim v sklopu evropskega semestra, in uvedbo davčnih olajšav za trajnostne vire, kot je preusmeritev obdavčenja od dela k onesnaževanju. Ker je naravnih virov vedno manj, se lahko povečajo ekonomske rente in dobički, povezani z njihovim lastništvom ali ekskluzivno uporabo. Javno posredovanje, ki zagotavlja, da takšne rente niso čezmerne in da se upoštevajo zunanji učinki, bo prispevalo k učinkovitejši rabi teh virov, preprečevanju izkrivljanja trga ter novim javnim prihodkom. Prizadevanja za okoljske in podnebne prednostne naloge bodo potekala v okviru evropskega semestra, med drugim prek glavnih kazalnikov v primeru prednostnih nalog, kadar so te pomembne za možnosti trajnostne rasti posameznih držav članic, na katere so naslovljena priporočila, prilagojena posamezni državi. Drugi tržni instrumenti, kot so plačila za ekosistemske storitve, bi se morali na ravni Unije in nacionalni ravni uporabljati obsežneje, da bi spodbudili sodelovanje zasebnega sektorja in trajnostno upravljanje naravnega kapitala. |
| --- | --- |

76.

Unija in njene države članice bodo morale vzpostaviti prave pogoje za zagotovitev, da se okoljske posledice ustrezno obravnavajo, vključno tako, da zagotovijo, da zasebni sektor prejme prave tržne signale ob ustreznem upoštevanju morebitnih škodljivih socialnih učinkov. To bo vključevalo bolj sistematično uporabo načela „plača povzročitelj obremenitve“, zlasti s postopnim opuščanjem subvencij na ravni Unije in držav članic pod vodstvom Komisije s pristopom, temelječim na ukrepih, med drugim v sklopu evropskega semestra, in uvedbo davčnih olajšav za trajnostne vire, kot je preusmeritev obdavčenja od dela k onesnaževanju. Ker je naravnih virov vedno manj, se lahko povečajo ekonomske rente in dobički, povezani z njihovim lastništvom ali ekskluzivno uporabo. Javno posredovanje, ki zagotavlja, da takšne rente niso čezmerne in da se upoštevajo zunanji učinki, bo prispevalo k učinkovitejši rabi teh virov, preprečevanju izkrivljanja trga ter novim javnim prihodkom. Prizadevanja za okoljske in podnebne prednostne naloge bodo potekala v okviru evropskega semestra, med drugim prek glavnih kazalnikov v primeru prednostnih nalog, kadar so te pomembne za možnosti trajnostne rasti posameznih držav članic, na katere so naslovljena priporočila, prilagojena posamezni državi. Drugi tržni instrumenti, kot so plačila za ekosistemske storitve, bi se morali na ravni Unije in nacionalni ravni uporabljati obsežneje, da bi spodbudili sodelovanje zasebnega sektorja in trajnostno upravljanje naravnega kapitala.

| 77. | Zasebni sektor, zlasti MSP, bi bilo treba spodbujati tudi, naj izkoristi priložnosti, ki jih zagotavlja novi finančni okvir Unije, da okrepi svoje sodelovanje pri prizadevanjih za doseganje okoljskih in podnebnih ciljev, zlasti v zvezi z dejavnostmi na področju ekoinovacij in uvajanjem novih tehnologij. Javno-zasebne pobude za ekoinovacije bi bilo treba spodbujati v okviru evropskih partnerstev za inovacije, kot je partnerstvo za inovacije na področju voda (74). Z novim okvirom za inovativne finančne instrumente (75) bi bilo treba olajšati dostop zasebnega sektorja do finančnih sredstev za naložbe v okolje, zlasti biotsko raznovrstnost in podnebne spremembe. Evropska podjetja bi bilo treba še naprej spodbujati, da v okviru finančnega poročanja razkrijejo več okoljskih informacij, kot zahteva veljavna zakonodaja Unije (76). |
| --- | --- |

77.

Zasebni sektor, zlasti MSP, bi bilo treba spodbujati tudi, naj izkoristi priložnosti, ki jih zagotavlja novi finančni okvir Unije, da okrepi svoje sodelovanje pri prizadevanjih za doseganje okoljskih in podnebnih ciljev, zlasti v zvezi z dejavnostmi na področju ekoinovacij in uvajanjem novih tehnologij. Javno-zasebne pobude za ekoinovacije bi bilo treba spodbujati v okviru evropskih partnerstev za inovacije, kot je partnerstvo za inovacije na področju voda (74). Z novim okvirom za inovativne finančne instrumente (75) bi bilo treba olajšati dostop zasebnega sektorja do finančnih sredstev za naložbe v okolje, zlasti biotsko raznovrstnost in podnebne spremembe. Evropska podjetja bi bilo treba še naprej spodbujati, da v okviru finančnega poročanja razkrijejo več okoljskih informacij, kot zahteva veljavna zakonodaja Unije (76).

| 78. | Komisija je v predlogih za večletni finančni okvir Unije za obdobje 2014–2020 izboljšala vključitev okoljskih in podnebnih ciljev v vse instrumente financiranja Unije ter s tem državam članicam omogočila, da dosežejo s tem povezane cilje. Predlagala je tudi povečanje odhodkov, povezanih s podnebjem, na vsaj 20 % celotnega proračuna. Na ključnih področjih politike, kot so kmetijstvo, razvoj podeželja in kohezijska politika, bi bilo treba izboljšati pobude za zagotavljanje okoljsko koristnih javnih dobrin in storitev ter financiranje, povezano z vnaprejšnjimi pogoji, ki so povezani z okoljem, vključno s podpornimi (spremljajočimi) ukrepi. Tako bi zagotovili, da bodo sredstva porabljena učinkoviteje ter v skladu z okoljskimi in podnebnimi cilji. Ti predlogi predvidevajo usklajevanje politik Unije s skladnimi finančnimi sredstvi za izvajanje ter dodatnimi sredstvi za okolje in podnebne spremembe, zato da se učinkovito zagotovi oprijemljive in skladne koristi na terenu. |
| --- | --- |

78.

Komisija je v predlogih za večletni finančni okvir Unije za obdobje 2014–2020 izboljšala vključitev okoljskih in podnebnih ciljev v vse instrumente financiranja Unije ter s tem državam članicam omogočila, da dosežejo s tem povezane cilje. Predlagala je tudi povečanje odhodkov, povezanih s podnebjem, na vsaj 20 % celotnega proračuna. Na ključnih področjih politike, kot so kmetijstvo, razvoj podeželja in kohezijska politika, bi bilo treba izboljšati pobude za zagotavljanje okoljsko koristnih javnih dobrin in storitev ter financiranje, povezano z vnaprejšnjimi pogoji, ki so povezani z okoljem, vključno s podpornimi (spremljajočimi) ukrepi. Tako bi zagotovili, da bodo sredstva porabljena učinkoviteje ter v skladu z okoljskimi in podnebnimi cilji. Ti predlogi predvidevajo usklajevanje politik Unije s skladnimi finančnimi sredstvi za izvajanje ter dodatnimi sredstvi za okolje in podnebne spremembe, zato da se učinkovito zagotovi oprijemljive in skladne koristi na terenu.

| 79. | Poleg takšnega vključevanja bo program LIFE (77) z uvedbo vrste projektov, vključno z integriranimi projekti, omogočal bolj strateško in stroškovno učinkovito združevanje in boljšo uskladitev sredstev s prednostnimi nalogami politik, s čimer bodo podprti okoljski in podnebni ukrepi. |
| --- | --- |

79.

Poleg takšnega vključevanja bo program LIFE (77) z uvedbo vrste projektov, vključno z integriranimi projekti, omogočal bolj strateško in stroškovno učinkovito združevanje in boljšo uskladitev sredstev s prednostnimi nalogami politik, s čimer bodo podprti okoljski in podnebni ukrepi.

| 80. | Večji obseg kapitala, ki je v okviru Pakta za rast in delovna mesta iz leta 2012 na voljo Evropski investicijski banki (EIB), pomeni dodaten vir naložb (78), ki se porabi v skladu z okoljskimi in podnebnimi cilji Unije. |
| --- | --- |

80.

Večji obseg kapitala, ki je v okviru Pakta za rast in delovna mesta iz leta 2012 na voljo Evropski investicijski banki (EIB), pomeni dodaten vir naložb (78), ki se porabi v skladu z okoljskimi in podnebnimi cilji Unije.

| 81. | Čeprav so na voljo znatna sredstva za okolje, izkušnje iz programskega obdobja 2007–2013 kažejo, da je bila v prvih letih uporaba sredstev na vseh ravneh zelo neenakomerna, kar bi lahko ogrozilo doseganje dogovorjenih ciljev. Da bi se izognili ponovnim težavam, bi morale države članice okoljske in podnebne cilje vključiti v svoje strategije in programe financiranja za ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo, razvoj podeželja in pomorsko politiko, nameniti prednost zgodnji uporabi financiranja za okolje in podnebne spremembe ter okrepiti finančno sposobnost organov izvajanja za stroškovno učinkovite in trajnostne naložbe, da se zagotovi potrebna ustrezna finančna podpora za naložbe na teh področjih. |
| --- | --- |

81.

Čeprav so na voljo znatna sredstva za okolje, izkušnje iz programskega obdobja 2007–2013 kažejo, da je bila v prvih letih uporaba sredstev na vseh ravneh zelo neenakomerna, kar bi lahko ogrozilo doseganje dogovorjenih ciljev. Da bi se izognili ponovnim težavam, bi morale države članice okoljske in podnebne cilje vključiti v svoje strategije in programe financiranja za ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo, razvoj podeželja in pomorsko politiko, nameniti prednost zgodnji uporabi financiranja za okolje in podnebne spremembe ter okrepiti finančno sposobnost organov izvajanja za stroškovno učinkovite in trajnostne naložbe, da se zagotovi potrebna ustrezna finančna podpora za naložbe na teh področjih.

| 82. | Poleg tega je težko slediti odhodkom, ki so povezani z biotsko raznovrstnostjo in podnebjem. Za oceno napredka pri doseganju navedenih ciljev bi bilo treba na ravni Unije in držav članic vzpostaviti sistem sledenja in poročanja. Vzpostavitev takega sistema je pomembna za splošno prizadevanje Unije glede večstranskih sporazumov o podnebnih spremembah in biotski raznovrstnosti. V zvezi s tem bo Unija prispevala k medvladnemu postopku, ki se je začel na Rio + 20 in ki je namenjen oceni finančnih potreb in predložitvi predlogov glede možnosti za učinkovito finančno strategijo trajnostnega razvoja. |
| --- | --- |

82.

Poleg tega je težko slediti odhodkom, ki so povezani z biotsko raznovrstnostjo in podnebjem. Za oceno napredka pri doseganju navedenih ciljev bi bilo treba na ravni Unije in držav članic vzpostaviti sistem sledenja in poročanja. Vzpostavitev takega sistema je pomembna za splošno prizadevanje Unije glede večstranskih sporazumov o podnebnih spremembah in biotski raznovrstnosti. V zvezi s tem bo Unija prispevala k medvladnemu postopku, ki se je začel na Rio + 20 in ki je namenjen oceni finančnih potreb in predložitvi predlogov glede možnosti za učinkovito finančno strategijo trajnostnega razvoja.

| 83. | Prizadevanja za razvoj kazalnikov za spremljanje gospodarskega napredka in ki dopolnjujejo bruto domači proizvod (BDP) in ga presegajo, bi se morala nadaljevati. Zagotovitev preglednih in trajnostnih naložb je odvisna od ustreznega vrednotenja okoljskih dobrin. Za sprejemanje odločitev v zvezi s politiko in naložbami bodo potrebna nadaljnja prizadevanja za merjenje vrednosti ekosistemov in ceno njihovega izčrpavanja ter ustrezne spodbude. Okrepiti bo treba prizadevanje za razvoj sistema okoljskih računov, vključno s fizičnimi in denarnimi računi za naravni kapital in ekosistemske storitve. To podpirajo sklepi Rio + 20, ki priznavajo, da je potrebno širše vrednotenje napredka za merjenje dobrega počutja in trajnosti, ki bo dopolnjevalo BDP. |
| --- | --- |

83.

Prizadevanja za razvoj kazalnikov za spremljanje gospodarskega napredka in ki dopolnjujejo bruto domači proizvod (BDP) in ga presegajo, bi se morala nadaljevati. Zagotovitev preglednih in trajnostnih naložb je odvisna od ustreznega vrednotenja okoljskih dobrin. Za sprejemanje odločitev v zvezi s politiko in naložbami bodo potrebna nadaljnja prizadevanja za merjenje vrednosti ekosistemov in ceno njihovega izčrpavanja ter ustrezne spodbude. Okrepiti bo treba prizadevanje za razvoj sistema okoljskih računov, vključno s fizičnimi in denarnimi računi za naravni kapital in ekosistemske storitve. To podpirajo sklepi Rio + 20, ki priznavajo, da je potrebno širše vrednotenje napredka za merjenje dobrega počutja in trajnosti, ki bo dopolnjevalo BDP.

| 84. | Da se zagotovijo naložbe za okoljsko in podnebno politiko ter odpravijo okoljske posledice, sedmi okoljski akcijski program do leta 2020 zagotovi naslednje:






  (a) | cilji okoljske in podnebne politike so doseženi na stroškovno učinkovit način, pri čemer so zanje zagotovljena zadostna finančna sredstva; |
| --- | --- | --- |

84.

Da se zagotovijo naložbe za okoljsko in podnebno politiko ter odpravijo okoljske posledice, sedmi okoljski akcijski program do leta 2020 zagotovi naslednje:

(a)

cilji okoljske in podnebne politike so doseženi na stroškovno učinkovit način, pri čemer so zanje zagotovljena zadostna finančna sredstva;

| (b) | javno in zasebno financiranje odhodkov, povezanih z okoljem in podnebjem, se poveča; |
| --- | --- |

(b)

javno in zasebno financiranje odhodkov, povezanih z okoljem in podnebjem, se poveča;

| (c) | ustrezno se ocenijo vrednost naravnega kapitala in ekosistemskih storitev ter stroški njihove degradacije ter se upoštevajo pri oblikovanju politik in naložbah. |
| --- | --- |

(c)

ustrezno se ocenijo vrednost naravnega kapitala in ekosistemskih storitev ter stroški njihove degradacije ter se upoštevajo pri oblikovanju politik in naložbah.

Za to je potrebno oziroma so potrebna zlasti:

| (i) | takojšnje postopno opuščanje subvencij, škodljivih za okolje, na ravni Unije in držav članic ter poročanje o napredku prek nacionalnih programov reform; večja uporaba tržnih instrumentov, vključno z davčnimi politikami držav članic in cenovno politiko, ter širitev trgov za okoljske dobrine in storitve, pri čemer se ustrezno upoštevajo morebitni škodljivi socialni učinki, s pristopom, temelječim na ukrepih, s podporo in spremljanjem Komisije, med drugim prek evropskega semestra; |
| --- | --- |

(i)

takojšnje postopno opuščanje subvencij, škodljivih za okolje, na ravni Unije in držav članic ter poročanje o napredku prek nacionalnih programov reform; večja uporaba tržnih instrumentov, vključno z davčnimi politikami držav članic in cenovno politiko, ter širitev trgov za okoljske dobrine in storitve, pri čemer se ustrezno upoštevajo morebitni škodljivi socialni učinki, s pristopom, temelječim na ukrepih, s podporo in spremljanjem Komisije, med drugim prek evropskega semestra;

| (ii) | omogočanje razvoja in dostopa do inovativnih finančnih instrumentov in financiranja za ekoinovacije; |
| --- | --- |

(ii)

omogočanje razvoja in dostopa do inovativnih finančnih instrumentov in financiranja za ekoinovacije;

| (iii) | ustrezno upoštevanje okoljskih in podnebnih prednostnih ciljev v politikah in strategijah financiranja, da se podpre ekonomska, socialna in teritorialna kohezija; |
| --- | --- |

(iii)

ustrezno upoštevanje okoljskih in podnebnih prednostnih ciljev v politikah in strategijah financiranja, da se podpre ekonomska, socialna in teritorialna kohezija;

| (iv) | posebna prizadevanja za zagotovitev celovite in učinkovite porabe razpoložljivega financiranja Unije za okoljske ukrepe, vključno z znatnim izboljšanjem njihove zgodnje uporabe iz večletnega finančnega okvira Unije za obdobje 2014–2020, pri čemer se 20 % proračunskih sredstev nameni ublažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje z vključevanjem podnebnih ukrepov, pri čemer se to financiranje poveže z določitvijo jasnih meril uspešnosti, ciljev ter načinov spremljanja in poročanja; |
| --- | --- |

(iv)

posebna prizadevanja za zagotovitev celovite in učinkovite porabe razpoložljivega financiranja Unije za okoljske ukrepe, vključno z znatnim izboljšanjem njihove zgodnje uporabe iz večletnega finančnega okvira Unije za obdobje 2014–2020, pri čemer se 20 % proračunskih sredstev nameni ublažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje z vključevanjem podnebnih ukrepov, pri čemer se to financiranje poveže z določitvijo jasnih meril uspešnosti, ciljev ter načinov spremljanja in poročanja;

| (v) | razvoj in uporaba sistema za poročanje in sledenje odhodkom, povezanim z okoljem, v proračunu Unije, zlasti odhodkom v zvezi s podnebnimi spremembami in biotsko raznovrstnostjo, do leta 2014; |
| --- | --- |

(v)

razvoj in uporaba sistema za poročanje in sledenje odhodkom, povezanim z okoljem, v proračunu Unije, zlasti odhodkom v zvezi s podnebnimi spremembami in biotsko raznovrstnostjo, do leta 2014;

| (vi) | vključitev vprašanj, povezanih z okoljem in podnebjem, v postopek evropskega semestra, kadar so pomembna za možnosti posameznih držav članic glede trajnostne rasti in ustrezna za priporočila za posamezno državo; |
| --- | --- |

(vi)

vključitev vprašanj, povezanih z okoljem in podnebjem, v postopek evropskega semestra, kadar so pomembna za možnosti posameznih držav članic glede trajnostne rasti in ustrezna za priporočila za posamezno državo;

| (vii) | razvoj in uporaba nadomestnih kazalnikov, ki pri spremljanju trajnosti napredka dopolnjujejo BDP in ga presegajo, ter nadaljnje delo glede povezovanja gospodarskih kazalnikov z okoljskimi in socialnimi kazalniki, vključno z upoštevanjem naravnega kapitala v računovodstvu; |
| --- | --- |

(vii)

razvoj in uporaba nadomestnih kazalnikov, ki pri spremljanju trajnosti napredka dopolnjujejo BDP in ga presegajo, ter nadaljnje delo glede povezovanja gospodarskih kazalnikov z okoljskimi in socialnimi kazalniki, vključno z upoštevanjem naravnega kapitala v računovodstvu;

| (viii) | nadaljnji razvoj in spodbujanje plačil za program ekosistemskih storitev; |
| --- | --- |

(viii)

nadaljnji razvoj in spodbujanje plačil za program ekosistemskih storitev;

| (ix) | uvedba spodbud in metodologij za podjetja, da bodo merila okoljske stroške poslovanja in dobiček zaradi uporabe okoljskih storitev ter razkrivala okoljske informacije kot del svojih letnih poročil; spodbujanje podjetij k dolžni skrbnosti, tudi v svoji dobavni verigi. |
| --- | --- |

(ix)

uvedba spodbud in metodologij za podjetja, da bodo merila okoljske stroške poslovanja in dobiček zaradi uporabe okoljskih storitev ter razkrivala okoljske informacije kot del svojih letnih poročil; spodbujanje podjetij k dolžni skrbnosti, tudi v svoji dobavni verigi.

Prednostni cilj 7:   izboljšanje vključevanja okoljskih vidikov in usklajenosti politike

| 85. | Čeprav je treba vidike varstva okolja v skladu s Pogodbo vključiti v druge politike in dejavnosti Unije od leta 1997, je glede na splošno stanje okolja v Evropi ugotovljeno, da dosedanji napredek ne zadošča, da bi spremenili vse negativne trende, čeprav je na nekaterih področjih zavidljiv. Za doseganje številnih prednostnih ciljev sedmega okoljskega akcijskega programa bo treba okoljske in podnebne vidike še bolj učinkovito vključiti v druge politike ter izvajati bolj usklajene in povezane pristope k politiki, ki zagotavljajo več koristi. To bi moralo pomagati zagotoviti, da se zahtevne kompromisne rešitve obravnavajo že v zgodnji fazi, in ne v fazi izvajanja ter da se lahko neizogibni učinki ublažijo učinkoviteje. Potrebne ukrepe bi bilo treba oblikovati pravočasno, da se zagotovi uresničenje ustreznih ciljev. Direktiva o strateški okoljski presoji (79) in direktiva o presoji vplivov na okolje (80) lahko učinkovito prispevata k zagotavljanju, da so zahteve glede varstva okolja vključene v načrte in programe ter projekte, pri čemer se morata obe direktivi uporabljati pravilno. |
| --- | --- |

85.

Čeprav je treba vidike varstva okolja v skladu s Pogodbo vključiti v druge politike in dejavnosti Unije od leta 1997, je glede na splošno stanje okolja v Evropi ugotovljeno, da dosedanji napredek ne zadošča, da bi spremenili vse negativne trende, čeprav je na nekaterih področjih zavidljiv. Za doseganje številnih prednostnih ciljev sedmega okoljskega akcijskega programa bo treba okoljske in podnebne vidike še bolj učinkovito vključiti v druge politike ter izvajati bolj usklajene in povezane pristope k politiki, ki zagotavljajo več koristi. To bi moralo pomagati zagotoviti, da se zahtevne kompromisne rešitve obravnavajo že v zgodnji fazi, in ne v fazi izvajanja ter da se lahko neizogibni učinki ublažijo učinkoviteje. Potrebne ukrepe bi bilo treba oblikovati pravočasno, da se zagotovi uresničenje ustreznih ciljev. Direktiva o strateški okoljski presoji (79) in direktiva o presoji vplivov na okolje (80) lahko učinkovito prispevata k zagotavljanju, da so zahteve glede varstva okolja vključene v načrte in programe ter projekte, pri čemer se morata obe direktivi uporabljati pravilno.

| 86. | Pri presoji vplivov na okolje ter varstvu, ohranitvi in izboljšanju naravnega kapitala in zato tudi pri doseganju večje stopnje odpornosti na vpliv podnebnih sprememb in naravne nesreče so zelo pomembni lokalni in regionalni organi, ki so običajno pristojni za odločanje o rabi tal in morskih območij. |
| --- | --- |

86.

Pri presoji vplivov na okolje ter varstvu, ohranitvi in izboljšanju naravnega kapitala in zato tudi pri doseganju večje stopnje odpornosti na vpliv podnebnih sprememb in naravne nesreče so zelo pomembni lokalni in regionalni organi, ki so običajno pristojni za odločanje o rabi tal in morskih območij.

| 87. | Predvidena širitev energetskih in prometnih omrežij, vključno z infrastrukturo na morju, bo morala biti združljiva s potrebami in obveznostmi, povezanimi z varstvom narave in prilagajanjem podnebnim spremembam. Vključevanje zelene infrastrukture v s tem povezane načrte in programe lahko prispeva k zmanjšanju fragmentacije habitatov ter ohranitvi ali ponovni vzpostavitvi ekološke povezanosti, izboljšanju odpornosti ekosistemov in zagotovitvi stalnih ekosistemskih storitev, vključno s sekvestracijo ogljika in prilagajanjem podnebnim spremembam, s tem pa k bolj zdravemu okolju in prostorom za rekreacijo, kjer lahko ljudje preživljajo prosti čas. |
| --- | --- |

87.

Predvidena širitev energetskih in prometnih omrežij, vključno z infrastrukturo na morju, bo morala biti združljiva s potrebami in obveznostmi, povezanimi z varstvom narave in prilagajanjem podnebnim spremembam. Vključevanje zelene infrastrukture v s tem povezane načrte in programe lahko prispeva k zmanjšanju fragmentacije habitatov ter ohranitvi ali ponovni vzpostavitvi ekološke povezanosti, izboljšanju odpornosti ekosistemov in zagotovitvi stalnih ekosistemskih storitev, vključno s sekvestracijo ogljika in prilagajanjem podnebnim spremembam, s tem pa k bolj zdravemu okolju in prostorom za rekreacijo, kjer lahko ljudje preživljajo prosti čas.

| 88. | Sedmi okoljski akcijski program vključuje veliko prednostnih ciljev, ki so namenjeni boljšemu vključevanju. Komisija je v predloge za reformo skupne kmetijske politike, skupne ribiške politike, politike vseevropskih omrežij in kohezijske politike vključila ukrepe za dodatno spodbujanje vključevanja okoljskih vidikov in trajnosti. Da bi bil sedmi okoljski akcijski program uspešen, bi morale navedene politike dodatno prispevati k izpolnjevanju ciljev, povezanih z okoljem. Prav tako bi morala biti prizadevanja, ki so bila prvotno namenjena doseganju okoljskih izboljšav, načrtovana tako, da zagotavljajo koristi tudi za druge politike, kadar je to mogoče. S prizadevanji za ponovno vzpostavitev ekosistemov se lahko na primer zagotovijo pozitivni učinki za habitate in vrste ter so lahko namenjena sekvestraciji ogljika, hkrati pa se izboljša zagotavljanje ekosistemskih storitev, ki so bistvene za veliko gospodarskih sektorjev, na primer opraševanje ali čiščenje vode za kmetijstvo, in ustvarjajo zelena delovna mesta. |
| --- | --- |

88.

Sedmi okoljski akcijski program vključuje veliko prednostnih ciljev, ki so namenjeni boljšemu vključevanju. Komisija je v predloge za reformo skupne kmetijske politike, skupne ribiške politike, politike vseevropskih omrežij in kohezijske politike vključila ukrepe za dodatno spodbujanje vključevanja okoljskih vidikov in trajnosti. Da bi bil sedmi okoljski akcijski program uspešen, bi morale navedene politike dodatno prispevati k izpolnjevanju ciljev, povezanih z okoljem. Prav tako bi morala biti prizadevanja, ki so bila prvotno namenjena doseganju okoljskih izboljšav, načrtovana tako, da zagotavljajo koristi tudi za druge politike, kadar je to mogoče. S prizadevanji za ponovno vzpostavitev ekosistemov se lahko na primer zagotovijo pozitivni učinki za habitate in vrste ter so lahko namenjena sekvestraciji ogljika, hkrati pa se izboljša zagotavljanje ekosistemskih storitev, ki so bistvene za veliko gospodarskih sektorjev, na primer opraševanje ali čiščenje vode za kmetijstvo, in ustvarjajo zelena delovna mesta.

| 89. | Da se izboljšata vključevanje okoljskih vidikov in usklajenost politike, sedmi okoljski akcijski program do leta 2020 zagotovi naslednje:






  (a) | sektorske politike na ravni Unije in držav članic se razvijejo in izvajajo tako, da podpirajo ustrezne cilje, povezane z okoljem in podnebjem. |
| --- | --- | --- |

89.

Da se izboljšata vključevanje okoljskih vidikov in usklajenost politike, sedmi okoljski akcijski program do leta 2020 zagotovi naslednje:

(a)

sektorske politike na ravni Unije in držav članic se razvijejo in izvajajo tako, da podpirajo ustrezne cilje, povezane z okoljem in podnebjem.

Za to je potrebno zlasti:

| (i) | vključevanje pogojev in pobud, povezanih z okoljem in podnebjem, v pobude politike, vključno s pregledi in reformami obstoječe politike ter novimi pobudami, na ravni Unije in držav članic; |
| --- | --- |

(i)

vključevanje pogojev in pobud, povezanih z okoljem in podnebjem, v pobude politike, vključno s pregledi in reformami obstoječe politike ter novimi pobudami, na ravni Unije in držav članic;

| (ii) | izvajanje predhodnih ocen okoljskih, socialnih in gospodarskih vplivov pobud politike na ustrezni ravni Unije in držav članic, da se zagotovita njihova usklajenost in učinkovitost; |
| --- | --- |

(ii)

izvajanje predhodnih ocen okoljskih, socialnih in gospodarskih vplivov pobud politike na ustrezni ravni Unije in držav članic, da se zagotovita njihova usklajenost in učinkovitost;

| (iii) | celovito izvajanje direktive o strateški okoljski presoji in direktive o presoji vplivov na okolje; |
| --- | --- |

(iii)

celovito izvajanje direktive o strateški okoljski presoji in direktive o presoji vplivov na okolje;

| (iv) | uporaba informacij, pridobljenih z naknadno presojo, o izkušnjah z izvajanjem pravnega reda Unije na področju okolja, da se izboljša njegova doslednost in skladnost; |
| --- | --- |

(iv)

uporaba informacij, pridobljenih z naknadno presojo, o izkušnjah z izvajanjem pravnega reda Unije na področju okolja, da se izboljša njegova doslednost in skladnost;

| (v) | obravnava morebitnih kompromisov v vseh politikah, da se povečajo sinergije ter prepreči, zmanjša in po možnosti odpravi nenamerne negativne učinke na okolje. |
| --- | --- |

(v)

obravnava morebitnih kompromisov v vseh politikah, da se povečajo sinergije ter prepreči, zmanjša in po možnosti odpravi nenamerne negativne učinke na okolje.

IZPOLNJEVANJE LOKALNIH, REGIONALNIH IN SVETOVNIH IZZIVOV

Prednostni cilj 8:   krepitev trajnosti mest v Uniji

| 90. | Za Unijo je značilna visoka gostota prebivalstva, pri čemer je verjetno, da bo 80 % njenih prebivalcev do leta 2020 živelo na mestnih in primestnih območjih. Na kakovost življenja bo neposredno vplivalo stanje mestnega okolja. Poleg tega se vplivi mest na okolje širijo tudi prek njihovih dejanskih meja, saj se mesta zelo zanašajo na primestna in podeželska območja za izpolnjevanje povpraševanja po hrani, energiji, prostoru in virih ter za ravnanje z odpadki. |
| --- | --- |

90.

Za Unijo je značilna visoka gostota prebivalstva, pri čemer je verjetno, da bo 80 % njenih prebivalcev do leta 2020 živelo na mestnih in primestnih območjih. Na kakovost življenja bo neposredno vplivalo stanje mestnega okolja. Poleg tega se vplivi mest na okolje širijo tudi prek njihovih dejanskih meja, saj se mesta zelo zanašajo na primestna in podeželska območja za izpolnjevanje povpraševanja po hrani, energiji, prostoru in virih ter za ravnanje z odpadki.

| 91. | V večini mest se srečujejo z običajnimi osrednjimi okoljskimi težavami, vključno s slabo kakovostjo zraka, visoko stopnjo hrupa, prometnimi zastoji, emisijami toplogrednih plinov, izgubo in degradacijo biotske raznovrstnosti, pomanjkanjem vode, poplavami in neurji, zmanjševanjem zelenih površin, onesnaženimi območji, degradiranimi območji ter neustreznim ravnanjem z odpadki in upravljanjem energije. Hkrati so mesta v Uniji dejavniki, ki določajo standarde glede trajnosti v mestih, in pogosto kot prva uvajajo inovativne rešitve za okoljske izzive (81), vključno v povezavi z učinkovito rabo virov in pobudami zelenega gospodarstva, pomembnimi za strategijo Evropa 2020. V vedno več evropskih mestih je okoljska trajnost bistven element v strategijah razvoja mest. |
| --- | --- |

91.

V večini mest se srečujejo z običajnimi osrednjimi okoljskimi težavami, vključno s slabo kakovostjo zraka, visoko stopnjo hrupa, prometnimi zastoji, emisijami toplogrednih plinov, izgubo in degradacijo biotske raznovrstnosti, pomanjkanjem vode, poplavami in neurji, zmanjševanjem zelenih površin, onesnaženimi območji, degradiranimi območji ter neustreznim ravnanjem z odpadki in upravljanjem energije. Hkrati so mesta v Uniji dejavniki, ki določajo standarde glede trajnosti v mestih, in pogosto kot prva uvajajo inovativne rešitve za okoljske izzive (81), vključno v povezavi z učinkovito rabo virov in pobudami zelenega gospodarstva, pomembnimi za strategijo Evropa 2020. V vedno več evropskih mestih je okoljska trajnost bistven element v strategijah razvoja mest.

| 92. | Vse večja urbanizacija Unije je opozorila na pomen naravnega okolja na urbanih območjih. Ohranjanje biotske raznovrstnosti z ukrepi, kot je ponovno uvajanje narave v urbano okolje in urbano krajino, je vse pogostejše. Uspešnost evropskih mest na področju biotske raznovrstnosti je treba oceniti in povečati. To oceno bi bilo mogoče pripraviti s posebnim indeksom biotske raznovrstnosti v mestih, kot je singapurski indeks, predstavljen na konferenci ZN o biotski raznovrstnosti v Nagoji leta 2010. |
| --- | --- |

92.

Vse večja urbanizacija Unije je opozorila na pomen naravnega okolja na urbanih območjih. Ohranjanje biotske raznovrstnosti z ukrepi, kot je ponovno uvajanje narave v urbano okolje in urbano krajino, je vse pogostejše. Uspešnost evropskih mest na področju biotske raznovrstnosti je treba oceniti in povečati. To oceno bi bilo mogoče pripraviti s posebnim indeksom biotske raznovrstnosti v mestih, kot je singapurski indeks, predstavljen na konferenci ZN o biotski raznovrstnosti v Nagoji leta 2010.

| 93. | Vrsta politik in pobud Unije, ki spodbujajo trajnostni razvoj mestnih območij, zagotavlja pozitivne učinke za državljane Unije ne glede na to, ali živijo v mestih ali na podeželju. Vendar je za tako trajnostno rast potrebno uspešno in učinkovito usklajevanje med različnimi upravnimi ravnmi, ki sega prek upravnih meja, pri čemer je treba v načrtovanje, oblikovanje in razvoj politik, ki vplivajo na kakovost mestnega okolja, sistematično vključevati regionalne in lokalne organe. K temu bodo prispevali okrepljeni mehanizmi usklajevanja na nacionalni in regionalni ravni, ki so predlagani v skladu s skupnim strateškim okvirom za naslednje obdobje financiranja, in vzpostavitev „mreže za razvoj mest“ (82), pri čemer bo več skupin deležnikov in splošna javnost vključenih v sprejemanje odločitev, ki vplivajo nanje. Za lokalne in regionalne organe bi bili pozitivni tudi nadaljnji razvoj instrumentov za poenostavitev zbiranja in upravljanja okoljskih podatkov ter za omogočanje izmenjave informacij in najboljše prakse in tudi prizadevanja za boljše izvajanje okoljskega prava na ravni Unije ter nacionalni, regionalni in lokalni ravni (83). To je v skladu z zavezo za spodbujanje celostnega pristopa k načrtovanju, gradnji in upravljanju trajnostnih mest in mestnih naselij, ki je bila sprejeta na Rio + 20. Celostni pristopi k mestnemu in prostorskemu načrtovanju, pri katerih so poleg gospodarskih, socialnih in ozemeljskih izzivov celovito upoštevana tudi dolgoročna okoljska vprašanja, so bistveni pri zagotavljanju, da mestne skupnosti predstavljajo trajnostna, učinkovita in zdrava območja za življenje in delo. |
| --- | --- |

93.

Vrsta politik in pobud Unije, ki spodbujajo trajnostni razvoj mestnih območij, zagotavlja pozitivne učinke za državljane Unije ne glede na to, ali živijo v mestih ali na podeželju. Vendar je za tako trajnostno rast potrebno uspešno in učinkovito usklajevanje med različnimi upravnimi ravnmi, ki sega prek upravnih meja, pri čemer je treba v načrtovanje, oblikovanje in razvoj politik, ki vplivajo na kakovost mestnega okolja, sistematično vključevati regionalne in lokalne organe. K temu bodo prispevali okrepljeni mehanizmi usklajevanja na nacionalni in regionalni ravni, ki so predlagani v skladu s skupnim strateškim okvirom za naslednje obdobje financiranja, in vzpostavitev „mreže za razvoj mest“ (82), pri čemer bo več skupin deležnikov in splošna javnost vključenih v sprejemanje odločitev, ki vplivajo nanje. Za lokalne in regionalne organe bi bili pozitivni tudi nadaljnji razvoj instrumentov za poenostavitev zbiranja in upravljanja okoljskih podatkov ter za omogočanje izmenjave informacij in najboljše prakse in tudi prizadevanja za boljše izvajanje okoljskega prava na ravni Unije ter nacionalni, regionalni in lokalni ravni (83). To je v skladu z zavezo za spodbujanje celostnega pristopa k načrtovanju, gradnji in upravljanju trajnostnih mest in mestnih naselij, ki je bila sprejeta na Rio + 20. Celostni pristopi k mestnemu in prostorskemu načrtovanju, pri katerih so poleg gospodarskih, socialnih in ozemeljskih izzivov celovito upoštevana tudi dolgoročna okoljska vprašanja, so bistveni pri zagotavljanju, da mestne skupnosti predstavljajo trajnostna, učinkovita in zdrava območja za življenje in delo.

| 94. | Unija bi morala dodatno pospeševati in po potrebi razširiti obstoječe pobude za spodbujanje inovacij in najboljše prakse v mestih, mreženja in izmenjave ter spodbujati mesta, da predstavijo svojo vodilno vlogo, kar zadeva trajnostni razvoj mest (84). Institucije Unije in države članice morajo bi morale omogočiti in spodbujati uporabo financiranja kohezijske politike in drugih finančnih sredstev za podporo mestom pri njihovem prizadevanju za okrepitev trajnostnega razvoja mest, ozaveščanje in spodbujanje vključevanja lokalnih udeležencev (85). Z razvojem in sprejetjem sklopa trajnostnih meril za mesta, ki bo potekalo v posvetovanju z državami članicami in drugimi pomembnimi deležniki, bo vzpostavljena referenčna podlaga za takšne pobude, pri čemer bo to spodbudilo usklajen in celosten pristop k trajnostnemu razvoju mest (86). |
| --- | --- |

94.

Unija bi morala dodatno pospeševati in po potrebi razširiti obstoječe pobude za spodbujanje inovacij in najboljše prakse v mestih, mreženja in izmenjave ter spodbujati mesta, da predstavijo svojo vodilno vlogo, kar zadeva trajnostni razvoj mest (84). Institucije Unije in države članice morajo bi morale omogočiti in spodbujati uporabo financiranja kohezijske politike in drugih finančnih sredstev za podporo mestom pri njihovem prizadevanju za okrepitev trajnostnega razvoja mest, ozaveščanje in spodbujanje vključevanja lokalnih udeležencev (85). Z razvojem in sprejetjem sklopa trajnostnih meril za mesta, ki bo potekalo v posvetovanju z državami članicami in drugimi pomembnimi deležniki, bo vzpostavljena referenčna podlaga za takšne pobude, pri čemer bo to spodbudilo usklajen in celosten pristop k trajnostnemu razvoju mest (86).

| 95. | Da se okrepi trajnost mest v Uniji, sedmi okoljski akcijski program do leta 2020 zagotovi naslednje:






  (a) | večina mest v Uniji izvaja politike za trajnostno urbanistično načrtovanje in projektiranje, vključno z inovativnimi pristopi za javni mestni prevoz in mobilnost, trajnostna poslopja,energetsko učinkovitost in ohranjanje biotske raznovrstnosti v mestih. |
| --- | --- | --- |

95.

Da se okrepi trajnost mest v Uniji, sedmi okoljski akcijski program do leta 2020 zagotovi naslednje:

(a)

večina mest v Uniji izvaja politike za trajnostno urbanistično načrtovanje in projektiranje, vključno z inovativnimi pristopi za javni mestni prevoz in mobilnost, trajnostna poslopja,energetsko učinkovitost in ohranjanje biotske raznovrstnosti v mestih.

Za to je potrebno zlasti:

| (i) | sprejetje sklopa meril za ocenjevanje okoljske uspešnosti mest, pri čemer se upoštevajo gospodarski, socialni in ozemeljski učinki; |
| --- | --- |

(i)

sprejetje sklopa meril za ocenjevanje okoljske uspešnosti mest, pri čemer se upoštevajo gospodarski, socialni in ozemeljski učinki;

| (ii) | zagotovitev, da imajo mesta na voljo informacije o financiranju ukrepov za izboljšanje trajnosti v mestih in boljši dostop do takšnega financiranja; |
| --- | --- |

(ii)

zagotovitev, da imajo mesta na voljo informacije o financiranju ukrepov za izboljšanje trajnosti v mestih in boljši dostop do takšnega financiranja;

| (iii) | izmenjava najboljše prakse v zvezi z inovativnim in trajnostnim mestnim razvojem na ravni Unije in mednarodni ravni; |
| --- | --- |

(iii)

izmenjava najboljše prakse v zvezi z inovativnim in trajnostnim mestnim razvojem na ravni Unije in mednarodni ravni;

| (iv) | v sklopu obstoječih pobud in mrež Unije razvijanje in spodbujanje skupnega razumevanja o tem, kako prispevati k izboljšanju urbanih okolij z osredotočanjem na povezovanje urbanističnega načrtovanja in ciljev glede učinkovite rabe virov, inovativnega, varnega in trajnostnega nizkoogljičnega gospodarstva, trajnostne rabe tal v naseljih, trajnostne mobilnosti v mestih, upravljanja in ohranjanja biotske raznovrstnosti v mestih, odpornosti ekosistemov, gospodarjenja z vodnimi viri, človekovega zdravja, sodelovanja javnosti pri odločanju ter izobraževanja in ozaveščanja o okolju. |
| --- | --- |

(iv)

v sklopu obstoječih pobud in mrež Unije razvijanje in spodbujanje skupnega razumevanja o tem, kako prispevati k izboljšanju urbanih okolij z osredotočanjem na povezovanje urbanističnega načrtovanja in ciljev glede učinkovite rabe virov, inovativnega, varnega in trajnostnega nizkoogljičnega gospodarstva, trajnostne rabe tal v naseljih, trajnostne mobilnosti v mestih, upravljanja in ohranjanja biotske raznovrstnosti v mestih, odpornosti ekosistemov, gospodarjenja z vodnimi viri, človekovega zdravja, sodelovanja javnosti pri odločanju ter izobraževanja in ozaveščanja o okolju.

Prednostni cilj 9:   povečanje učinkovitosti Unije pri spopadanju z mednarodnimi okoljskimi in podnebnimi izzivi

| 96. | Zagotavljanje trajnostne rabe virov je eden največjih svetovnih izzivov v tem trenutku in je osrednjega pomena za odpravo revščine ter zagotavljanje trajnostne prihodnosti za ves svet (87). Svetovni voditelji so na Rio + 20 ponovno potrdili zavezo glede trajnostnega razvoja ter spodbujanja gospodarsko, socialno in okoljsko trajnostne prihodnosti za planet, tako za sedanjo kot za prihodnje generacije. Prav tako so priznali, da je vključujoče in zeleno gospodarstvo pomemben instrument za doseganje trajnostnega razvoja. Na Rio + 20 je bilo poudarjeno, da se število prebivalcev v vedno bolj urbaniziranem svetu povečuje, zato bodo ti izzivi zahtevali nujne mednarodne ukrepe na številnih področjih, na primer v zvezi z vodo, oceani, trajnostnimi zemljišči in ekosistemi, učinkovito rabo virov (zlasti odpadkov), dobrim upravljanjem kemikalij, trajnostno energijo in podnebnimi spremembami. Postopno opuščanje okolju škodljivih subvencij, med drugim za fosilna goriva, prav tako zahteva dodatne ukrepe. Poleg dejanskega uresničevanja teh zavez na lokalni in nacionalni ravni ter na ravni Unije bo Unija proaktivno sodelovala pri mednarodnem prizadevanju za razvoj rešitev, ki so potrebne za zagotovitev trajnostnega razvoja na svetovni ravni. |
| --- | --- |

96.

Zagotavljanje trajnostne rabe virov je eden največjih svetovnih izzivov v tem trenutku in je osrednjega pomena za odpravo revščine ter zagotavljanje trajnostne prihodnosti za ves svet (87). Svetovni voditelji so na Rio + 20 ponovno potrdili zavezo glede trajnostnega razvoja ter spodbujanja gospodarsko, socialno in okoljsko trajnostne prihodnosti za planet, tako za sedanjo kot za prihodnje generacije. Prav tako so priznali, da je vključujoče in zeleno gospodarstvo pomemben instrument za doseganje trajnostnega razvoja. Na Rio + 20 je bilo poudarjeno, da se število prebivalcev v vedno bolj urbaniziranem svetu povečuje, zato bodo ti izzivi zahtevali nujne mednarodne ukrepe na številnih področjih, na primer v zvezi z vodo, oceani, trajnostnimi zemljišči in ekosistemi, učinkovito rabo virov (zlasti odpadkov), dobrim upravljanjem kemikalij, trajnostno energijo in podnebnimi spremembami. Postopno opuščanje okolju škodljivih subvencij, med drugim za fosilna goriva, prav tako zahteva dodatne ukrepe. Poleg dejanskega uresničevanja teh zavez na lokalni in nacionalni ravni ter na ravni Unije bo Unija proaktivno sodelovala pri mednarodnem prizadevanju za razvoj rešitev, ki so potrebne za zagotovitev trajnostnega razvoja na svetovni ravni.

| 97. | Na Rio + 20 je bilo sklenjeno, da se komisija ZN za trajnostni razvoj nadomesti s političnim forumom na visoki ravni, ki bo tesneje povezal tri razsežnosti trajnostnega razvoja ter spremljal in pregledoval napredek pri izvajanju dogovorov s konference Rio + 20 in ustreznih dogovorov z drugih vrhov in konferenc ZN, s tem pa prispeval k uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja, ki so del vseobsegajočega okvira po letu 2015. |
| --- | --- |

97.

Na Rio + 20 je bilo sklenjeno, da se komisija ZN za trajnostni razvoj nadomesti s političnim forumom na visoki ravni, ki bo tesneje povezal tri razsežnosti trajnostnega razvoja ter spremljal in pregledoval napredek pri izvajanju dogovorov s konference Rio + 20 in ustreznih dogovorov z drugih vrhov in konferenc ZN, s tem pa prispeval k uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja, ki so del vseobsegajočega okvira po letu 2015.

| 98. | Veliko prednostnih ciljev iz sedmega okoljskega akcijskega programa je mogoče celovito doseči le, če se uporabi globalni pristop in zagotovi sodelovanje s partnerskimi državami ter čezmorskimi državami in ozemlji. Zato bi morale Unija in države članice sodelovati v ustreznih mednarodnih, regionalnih in dvostranskih procesih, pri čemer mora biti njihovo sodelovanje tesno, osredotočeno, enotno in usklajeno. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti regijama Črnega morja in Arktike, kjer sta potrebna okrepljeno sodelovanje in povečana udeležba Unije, med drugim s pridružitvijo Konvenciji o varstvu Črnega morja pred onesnaženjem in pridobitvijo statusa stalne opazovalke v Arktičnem svetu, da bo mogoče obravnavati nove in skupne okoljske izzive. Unija in države članice bi morale še naprej spodbujati učinkovit, na pravilih temelječ okvir za svetovno okoljsko politiko, ki ga mora dopolnjevati učinkovitejši strateški pristop, pri katerem so dvostranski in regionalni politični dialogi in sodelovanje ustrezno prilagojeni strateškim partnerjem Unije, državam kandidatkam in sosednjim državam ter državam v razvoju, pri čemer je treba zanje zagotoviti zadostna finančna sredstva. |
| --- | --- |

98.

Veliko prednostnih ciljev iz sedmega okoljskega akcijskega programa je mogoče celovito doseči le, če se uporabi globalni pristop in zagotovi sodelovanje s partnerskimi državami ter čezmorskimi državami in ozemlji. Zato bi morale Unija in države članice sodelovati v ustreznih mednarodnih, regionalnih in dvostranskih procesih, pri čemer mora biti njihovo sodelovanje tesno, osredotočeno, enotno in usklajeno. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti regijama Črnega morja in Arktike, kjer sta potrebna okrepljeno sodelovanje in povečana udeležba Unije, med drugim s pridružitvijo Konvenciji o varstvu Črnega morja pred onesnaženjem in pridobitvijo statusa stalne opazovalke v Arktičnem svetu, da bo mogoče obravnavati nove in skupne okoljske izzive. Unija in države članice bi morale še naprej spodbujati učinkovit, na pravilih temelječ okvir za svetovno okoljsko politiko, ki ga mora dopolnjevati učinkovitejši strateški pristop, pri katerem so dvostranski in regionalni politični dialogi in sodelovanje ustrezno prilagojeni strateškim partnerjem Unije, državam kandidatkam in sosednjim državam ter državam v razvoju, pri čemer je treba zanje zagotoviti zadostna finančna sredstva.

| 99. | Časovno obdobje, ki ga zajema sedmi okoljski akcijski program, se ujema s ključnimi fazami mednarodne podnebne politike, politike o biotski raznovrstnosti in politike o kemikalijah. Da ne bi presegli zgornje meje 2 °C, je treba svetovne emisije toplogrednih plinov do leta 2050 zmanjšati za vsaj 50 % glede na ravni iz leta 1990. Vendar po dosedanjih zavezah držav za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov ta zmanjšanja ne bodo znašala tretjino zmanjšanj, zahtevanih do leta 2020 (88). Brez odločnejših ukrepov na svetovni ravni podnebnih sprememb verjetno ne bo mogoče omejiti. Države bodo tudi v najboljšem možnem primeru zaradi preteklih emisij toplogrednih plinov vedno pogosteje izpostavljene neizogibnim vplivom podnebnih sprememb, zato bodo morale razviti strategije za prilagajanje podnebnim spremembam. V okviru durbanske platforme za okrepljeno ukrepanje bo do leta 2015 predvidoma sklenjen celovit in trden sporazum, ki se bo uporabljal za vse udeležence, pri čemer se bo predvidoma začel izvajati leta 2020. Unija bo v tem postopku še vedno proaktivno sodelovala, med drugim pri razpravah o vprašanju, kako odpraviti odstopanje med sedanjimi zavezami o zmanjšanju emisij, ki so jih predložile razvite države in države v razvoju, in o ukrepih, ki so potrebni za nadaljnje upoštevanje načrta glede emisij, združljivega s ciljem omejitve povečanja temperature za 2 °C, kot kažejo ugotovitve IPCC. Pri uresničevanju dogovorov na Rio + 20 je treba poskrbeti za usklajenost in dopolnjevanje tega procesa, da se bosta vzajemno krepila. Nadaljnji ukrepi, ki temeljijo na Rio + 20, bi morali prispevati tudi k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov, s tem pa k boju proti podnebnim spremembam. Poleg tega bi si morala Unija prizadevati za partnerstva na področju podnebnih sprememb s strateškimi partnerji ter takšna partnerstva dodatno okrepiti, pri čemer bi morala sprejeti dodatne ukrepe za vključitev okoljskih in podnebnih vprašanj v svojo trgovinsko in razvojno politiko, pri tem pa upoštevati vzajemne zaveze in koristi. |
| --- | --- |

99.

Časovno obdobje, ki ga zajema sedmi okoljski akcijski program, se ujema s ključnimi fazami mednarodne podnebne politike, politike o biotski raznovrstnosti in politike o kemikalijah. Da ne bi presegli zgornje meje 2 °C, je treba svetovne emisije toplogrednih plinov do leta 2050 zmanjšati za vsaj 50 % glede na ravni iz leta 1990. Vendar po dosedanjih zavezah držav za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov ta zmanjšanja ne bodo znašala tretjino zmanjšanj, zahtevanih do leta 2020 (88). Brez odločnejših ukrepov na svetovni ravni podnebnih sprememb verjetno ne bo mogoče omejiti. Države bodo tudi v najboljšem možnem primeru zaradi preteklih emisij toplogrednih plinov vedno pogosteje izpostavljene neizogibnim vplivom podnebnih sprememb, zato bodo morale razviti strategije za prilagajanje podnebnim spremembam. V okviru durbanske platforme za okrepljeno ukrepanje bo do leta 2015 predvidoma sklenjen celovit in trden sporazum, ki se bo uporabljal za vse udeležence, pri čemer se bo predvidoma začel izvajati leta 2020. Unija bo v tem postopku še vedno proaktivno sodelovala, med drugim pri razpravah o vprašanju, kako odpraviti odstopanje med sedanjimi zavezami o zmanjšanju emisij, ki so jih predložile razvite države in države v razvoju, in o ukrepih, ki so potrebni za nadaljnje upoštevanje načrta glede emisij, združljivega s ciljem omejitve povečanja temperature za 2 °C, kot kažejo ugotovitve IPCC. Pri uresničevanju dogovorov na Rio + 20 je treba poskrbeti za usklajenost in dopolnjevanje tega procesa, da se bosta vzajemno krepila. Nadaljnji ukrepi, ki temeljijo na Rio + 20, bi morali prispevati tudi k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov, s tem pa k boju proti podnebnim spremembam. Poleg tega bi si morala Unija prizadevati za partnerstva na področju podnebnih sprememb s strateškimi partnerji ter takšna partnerstva dodatno okrepiti, pri čemer bi morala sprejeti dodatne ukrepe za vključitev okoljskih in podnebnih vprašanj v svojo trgovinsko in razvojno politiko, pri tem pa upoštevati vzajemne zaveze in koristi.

| 100. | Svetovne cilje glede biotske raznovrstnosti (89), določene v skladu s Konvencijo o biološki raznovrstnosti je treba izpolniti do leta 2020, saj na njih temeljita zaustavitev in na koncu zmanjšanje izgube biotske raznovrstnosti na svetovni ravni. Unija bo k tem prizadevanjem prispevala ustrezen delež, vključno glede podvojitve vseh mednarodnih tokov sredstev, povezanih z biotsko raznovrstnostjo, za države v razvoju do leta 2015 in bo vsaj ohranila te ravni financiranja do leta 2020, kar so tudi izhodiščni cilji, dogovorjeni v okviru strategije za uporabo virov Konvencije o biološki raznovrstnosti (90). Poleg tega je pomembno, da Unija dejavno prispeva k medvladni platformi za biotsko raznovrstnost in storitve ekosistemov (IPBES), ko bo postala njena polnopravna članica, da se vzpostavi povezava med lokalnimi, regionalnimi in mednarodnimi ravnmi pri upravljanju biotske raznovrstnosti. Unija bo še naprej podpirala izvajanje Konvencije Združenih narodov o boju proti širjenju puščav (UNCCD), zlasti z ukrepi za doseganje nevtralnosti na področju degradacije zemljišč v skladu z dogovorom na Rio + 20. Prav tako bo okrepila prizadevanja, da bo dosegla cilj dobrega upravljanja kemikalij v njihovem celotnem življenjskem ciklu in nevarnih odpadkov, kakor je bilo ponovno poudarjeno na Rio + 20, in da bo podprla s tem povezane konvencije. Unija bo še naprej dejavno in konstruktivno sodelovala pri doseganju ciljev takih postopkov. |
| --- | --- |

100.

Svetovne cilje glede biotske raznovrstnosti (89), določene v skladu s Konvencijo o biološki raznovrstnosti je treba izpolniti do leta 2020, saj na njih temeljita zaustavitev in na koncu zmanjšanje izgube biotske raznovrstnosti na svetovni ravni. Unija bo k tem prizadevanjem prispevala ustrezen delež, vključno glede podvojitve vseh mednarodnih tokov sredstev, povezanih z biotsko raznovrstnostjo, za države v razvoju do leta 2015 in bo vsaj ohranila te ravni financiranja do leta 2020, kar so tudi izhodiščni cilji, dogovorjeni v okviru strategije za uporabo virov Konvencije o biološki raznovrstnosti (90). Poleg tega je pomembno, da Unija dejavno prispeva k medvladni platformi za biotsko raznovrstnost in storitve ekosistemov (IPBES), ko bo postala njena polnopravna članica, da se vzpostavi povezava med lokalnimi, regionalnimi in mednarodnimi ravnmi pri upravljanju biotske raznovrstnosti. Unija bo še naprej podpirala izvajanje Konvencije Združenih narodov o boju proti širjenju puščav (UNCCD), zlasti z ukrepi za doseganje nevtralnosti na področju degradacije zemljišč v skladu z dogovorom na Rio + 20. Prav tako bo okrepila prizadevanja, da bo dosegla cilj dobrega upravljanja kemikalij v njihovem celotnem življenjskem ciklu in nevarnih odpadkov, kakor je bilo ponovno poudarjeno na Rio + 20, in da bo podprla s tem povezane konvencije. Unija bo še naprej dejavno in konstruktivno sodelovala pri doseganju ciljev takih postopkov.

| 101. | Unija je na področju članstva v večstranskih okoljskih sporazumih uspešna, čeprav več držav članic še vedno ni ratificiralo ključnih sporazumov. To zmanjšuje verodostojnost Unije v zadevnih pogajanjih. Države članice in Unija bi morale zagotoviti pravočasno ratifikacijo oziroma odobritev vseh večstranskih okoljskih sporazumov, ki so jih podpisale. |
| --- | --- |

101.

Unija je na področju članstva v večstranskih okoljskih sporazumih uspešna, čeprav več držav članic še vedno ni ratificiralo ključnih sporazumov. To zmanjšuje verodostojnost Unije v zadevnih pogajanjih. Države članice in Unija bi morale zagotoviti pravočasno ratifikacijo oziroma odobritev vseh večstranskih okoljskih sporazumov, ki so jih podpisale.

| 102. | Unija in njene države članice bi morale proaktivno sodelovati pri mednarodnih pogajanjih o novih in porajajočih se vprašanjih, zlasti novih konvencijah, dogovorih in presojah, in skladno s tem potrditi, da si bodo še naprej odločno prizadevale za čimprejšnji začetek pogajanj v okviru Generalne skupščine Združenih narodov za izvedbeni dogovor UNCLOS (Konvencija Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu) o ohranjanju in trajnostni rabi morske biotske raznovrstnosti na območjih zunaj nacionalne jurisdikcije in podporo dokončanju prve svetovne presoje oceanov. |
| --- | --- |

102.

Unija in njene države članice bi morale proaktivno sodelovati pri mednarodnih pogajanjih o novih in porajajočih se vprašanjih, zlasti novih konvencijah, dogovorih in presojah, in skladno s tem potrditi, da si bodo še naprej odločno prizadevale za čimprejšnji začetek pogajanj v okviru Generalne skupščine Združenih narodov za izvedbeni dogovor UNCLOS (Konvencija Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu) o ohranjanju in trajnostni rabi morske biotske raznovrstnosti na območjih zunaj nacionalne jurisdikcije in podporo dokončanju prve svetovne presoje oceanov.

| 103. | Poleg tega bi morala Unija položaj, ki ga ima kot eden od največjih trgov na svetu, izkoristiti za spodbujanje politik in pristopov, ki zmanjšujejo obremenitev svetovnih naravnih virov. To lahko stori s spremembo vzorcev porabe in proizvodnje, vključno s sprejetjem ukrepov, potrebnih za spodbujanje trajnega upravljanja virov na mednarodni ravni in za izvajanje desetletnega okvira programov za trajnostno porabo in proizvodnjo, ter zagotovitvijo, da trgovinska politika in politika notranjega trga prispevata k doseganju okoljskih in podnebnih ciljev ter spodbujata druge države, da nadgradijo in okrepijo okoljske regulativne okvire in standarde ter se borijo proti okoljskemu dampingu. Unija bo trajnostni razvoj še naprej spodbujala z usklajevanjem namenskih določb mednarodnih trgovinskih sporazumov v pogajanjih in izvajanjem takšnih določb in s prostovoljnimi partnerskimi sporazumi za izvrševanje zakonodaje, upravljanje in trgovanje na področju gozdov, kar bo zagotovilo, da lahko na trg Unije vstopi le les iz zakonitih virov v partnerskih državah. Uredba Evropske unije o lesu (91) v tem primeru služi kot pravna podlaga, da bi se lahko Unija s povpraševanjem po lesu in lesnih izdelkih lotila reševanja svetovnega problema nezakonite sečnje. Preučile se bodo tudi druge možnosti politike za zmanjšanje vpliva potrošnje Unije na svetovno okolje, vključno s krčenjem in degradacijo gozdov. |
| --- | --- |

103.

Poleg tega bi morala Unija položaj, ki ga ima kot eden od največjih trgov na svetu, izkoristiti za spodbujanje politik in pristopov, ki zmanjšujejo obremenitev svetovnih naravnih virov. To lahko stori s spremembo vzorcev porabe in proizvodnje, vključno s sprejetjem ukrepov, potrebnih za spodbujanje trajnega upravljanja virov na mednarodni ravni in za izvajanje desetletnega okvira programov za trajnostno porabo in proizvodnjo, ter zagotovitvijo, da trgovinska politika in politika notranjega trga prispevata k doseganju okoljskih in podnebnih ciljev ter spodbujata druge države, da nadgradijo in okrepijo okoljske regulativne okvire in standarde ter se borijo proti okoljskemu dampingu. Unija bo trajnostni razvoj še naprej spodbujala z usklajevanjem namenskih določb mednarodnih trgovinskih sporazumov v pogajanjih in izvajanjem takšnih določb in s prostovoljnimi partnerskimi sporazumi za izvrševanje zakonodaje, upravljanje in trgovanje na področju gozdov, kar bo zagotovilo, da lahko na trg Unije vstopi le les iz zakonitih virov v partnerskih državah. Uredba Evropske unije o lesu (91) v tem primeru služi kot pravna podlaga, da bi se lahko Unija s povpraševanjem po lesu in lesnih izdelkih lotila reševanja svetovnega problema nezakonite sečnje. Preučile se bodo tudi druge možnosti politike za zmanjšanje vpliva potrošnje Unije na svetovno okolje, vključno s krčenjem in degradacijo gozdov.

| 104. | Unija bi morala v skladu s svojo notranjo politiko še povečati svoj prispevek k pobudam, ki olajšajo prehod k vključujočemu zelenemu gospodarstvu na mednarodni ravni, kot je spodbujanje ustreznih pogojev, ki to omogočajo, in razvoj tržno zasnovanih instrumentov in kazalnikov poleg BDP. |
| --- | --- |

104.

Unija bi morala v skladu s svojo notranjo politiko še povečati svoj prispevek k pobudam, ki olajšajo prehod k vključujočemu zelenemu gospodarstvu na mednarodni ravni, kot je spodbujanje ustreznih pogojev, ki to omogočajo, in razvoj tržno zasnovanih instrumentov in kazalnikov poleg BDP.

| 105. | Unija bi morala še naprej spodbujati okoljsko odgovorne poslovne prakse. Z novimi obveznostmi iz pobude Unije o odgovornem ravnanju podjetij (92), v skladu s katerimi morajo podjetja na področju ekstraktivne industrije in izkoriščanja prvotnih gozdov, ki kotirajo na borzi, in takšna velika podjetja, ki ne kotirajo na borzi, poročati o plačilih vladi, se bosta povečali preglednost in odgovornost glede načina izkoriščanja naravnih virov. Unija bi morala kot glavna ponudnica okoljskih dobrin in storitev spodbujati svetovne zelene standarde, prosto trgovino z okoljskimi dobrinami in storitvami, nadaljnjo uporabo okolju in podnebju prijazne tehnologije, varstvo naložb in pravic intelektualne lastnine ter mednarodno izmenjavo najboljše prakse. |
| --- | --- |

105.

Unija bi morala še naprej spodbujati okoljsko odgovorne poslovne prakse. Z novimi obveznostmi iz pobude Unije o odgovornem ravnanju podjetij (92), v skladu s katerimi morajo podjetja na področju ekstraktivne industrije in izkoriščanja prvotnih gozdov, ki kotirajo na borzi, in takšna velika podjetja, ki ne kotirajo na borzi, poročati o plačilih vladi, se bosta povečali preglednost in odgovornost glede načina izkoriščanja naravnih virov. Unija bi morala kot glavna ponudnica okoljskih dobrin in storitev spodbujati svetovne zelene standarde, prosto trgovino z okoljskimi dobrinami in storitvami, nadaljnjo uporabo okolju in podnebju prijazne tehnologije, varstvo naložb in pravic intelektualne lastnine ter mednarodno izmenjavo najboljše prakse.

| 106. | Da se poveča učinkovitost Unije pri spopadanju z mednarodnimi okoljskimi in podnebnimi izzivi, sedmi okoljski akcijski program do leta 2020 zagotovi naslednje:






  (a) | sklepi Rio + 20 se celovito vključijo v notranjo in zunanjo politiko Unije, pri čemer Unija uspešno prispeva k svetovnemu prizadevanju za izvajanje dogovorjenih zavez, vključno z zavezami iz konvencij iz Ria, ter k pobudam za preoblikovanje svetovnega gospodarstva v vključujoče zeleno gospodarstvo v smislu trajnostnega razvoja in zmanjševanja revščine; |
| --- | --- | --- |

106.

Da se poveča učinkovitost Unije pri spopadanju z mednarodnimi okoljskimi in podnebnimi izzivi, sedmi okoljski akcijski program do leta 2020 zagotovi naslednje:

(a)

sklepi Rio + 20 se celovito vključijo v notranjo in zunanjo politiko Unije, pri čemer Unija uspešno prispeva k svetovnemu prizadevanju za izvajanje dogovorjenih zavez, vključno z zavezami iz konvencij iz Ria, ter k pobudam za preoblikovanje svetovnega gospodarstva v vključujoče zeleno gospodarstvo v smislu trajnostnega razvoja in zmanjševanja revščine;

| (b) | Unija zagotavlja učinkovito podporo pri nacionalnih, regionalnih in mednarodnih prizadevanjih za obravnavanje okoljskih in podnebnih izzivov ter zagotovitev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

(b)

Unija zagotavlja učinkovito podporo pri nacionalnih, regionalnih in mednarodnih prizadevanjih za obravnavanje okoljskih in podnebnih izzivov ter zagotovitev trajnostnega razvoja;

| (c) | vpliv potrošnje v Uniji na okolje zunaj meja Unije se zmanjša. |
| --- | --- |

(c)

vpliv potrošnje v Uniji na okolje zunaj meja Unije se zmanjša.

Za to je potrebno zlasti:

| (i) | prizadevanje v okviru skladnega in celovitega pristopa po letu 2015 k univerzalnim ciljem izkoreninjenja revščine in trajnostnega razvoja in v vključujočem procesu, ki omogoča sodelovanje, za sprejetje ciljev trajnostnega razvoja, ki:






  — | so usklajeni z obstoječimi mednarodno dogovorjenimi cilji, med drugim glede biotske raznovrstnosti, podnebnih sprememb ter minimalne socialne vključenosti in socialne zaščite, |
| --- | --- | --- |

(i)

prizadevanje v okviru skladnega in celovitega pristopa po letu 2015 k univerzalnim ciljem izkoreninjenja revščine in trajnostnega razvoja in v vključujočem procesu, ki omogoča sodelovanje, za sprejetje ciljev trajnostnega razvoja, ki:

—

so usklajeni z obstoječimi mednarodno dogovorjenimi cilji, med drugim glede biotske raznovrstnosti, podnebnih sprememb ter minimalne socialne vključenosti in socialne zaščite,

| — | na nacionalni in mednarodni ravni obravnavajo prednostna področja, kot so energija, voda, prehranska varnost, oceani ter trajnostna poraba in proizvodnja, dostojno delo, dobro upravljanje ter pravna država, |
| --- | --- |

—

na nacionalni in mednarodni ravni obravnavajo prednostna področja, kot so energija, voda, prehranska varnost, oceani ter trajnostna poraba in proizvodnja, dostojno delo, dobro upravljanje ter pravna država,

| — | se splošno uporabljajo ter zajemajo vse tri razsežnosti trajnostnega razvoja, |
| --- | --- |

—

se splošno uporabljajo ter zajemajo vse tri razsežnosti trajnostnega razvoja,

| — | so ocenjeni in dopolnjeni s cilji in kazalniki, ki upoštevajo različne okoliščine, zmogljivosti in razvojne ravni posameznih držav, ter |
| --- | --- |

—

so ocenjeni in dopolnjeni s cilji in kazalniki, ki upoštevajo različne okoliščine, zmogljivosti in razvojne ravni posameznih držav, ter

| — | so usklajeni z in podpirajo druge mednarodne zaveze, kot so tiste glede podnebnih sprememb in biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

—

so usklajeni z in podpirajo druge mednarodne zaveze, kot so tiste glede podnebnih sprememb in biotske raznovrstnosti;

| (ii) | prizadevanje za učinkovitejšo strukturo ZN za trajnostni razvoj, zlasti njene okoljske razsežnosti:






  — | z dodatno okrepitvijo programa za okolje Združenih narodov (UNEP) v skladu s sklepi Rio + 20, ki temelji na sklepu Generalne skupščine ZN o preoblikovanju upravnega odbora UNEP v skupščino ZN za okolje (93) ter z nadaljnjim prizadevanjem, da UNEP postane specializirana agencija, |
| --- | --- | --- |

(ii)

prizadevanje za učinkovitejšo strukturo ZN za trajnostni razvoj, zlasti njene okoljske razsežnosti:

—

z dodatno okrepitvijo programa za okolje Združenih narodov (UNEP) v skladu s sklepi Rio + 20, ki temelji na sklepu Generalne skupščine ZN o preoblikovanju upravnega odbora UNEP v skupščino ZN za okolje (93) ter z nadaljnjim prizadevanjem, da UNEP postane specializirana agencija,

| — | s podporo prizadevanjem za okrepitev sinergij med večstranskimi okoljskimi sporazumi, zlasti grozdov na področju kemikalij in odpadkov ter biotske raznovrstnosti, ter |
| --- | --- |

—

s podporo prizadevanjem za okrepitev sinergij med večstranskimi okoljskimi sporazumi, zlasti grozdov na področju kemikalij in odpadkov ter biotske raznovrstnosti, ter

| — | s prispevanjem k vplivni vlogi pri zagovarjanju okolja pri delu političnega foruma na visoki ravni; |
| --- | --- |

—

s prispevanjem k vplivni vlogi pri zagovarjanju okolja pri delu političnega foruma na visoki ravni;

| (iii) | povečanje vpliva različnih virov financiranja, vključno z obdavčenjem in uporabo domačih virov, zasebnimi naložbami, novimi partnerstvi in inovativnimi finančnimi viri, ter določitev možnosti za uporabo razvojne pomoči, da se zagotovi finančni vzvod za navedene druge vire financiranja, v okviru finančne strategije trajnostnega razvoja in lastnih politik Unije, vključno z mednarodnimi zavezami o financiranju vprašanj, povezanih s podnebjem in biotsko raznovrstnostjo; |
| --- | --- |

(iii)

povečanje vpliva različnih virov financiranja, vključno z obdavčenjem in uporabo domačih virov, zasebnimi naložbami, novimi partnerstvi in inovativnimi finančnimi viri, ter določitev možnosti za uporabo razvojne pomoči, da se zagotovi finančni vzvod za navedene druge vire financiranja, v okviru finančne strategije trajnostnega razvoja in lastnih politik Unije, vključno z mednarodnimi zavezami o financiranju vprašanj, povezanih s podnebjem in biotsko raznovrstnostjo;

| (iv) | bolj strateško usmerjeno sodelovanje s partnerskimi državami, na primer z osredotočenjem sodelovanja:






  — | s strateškimi partnerji na spodbujanje najboljše prakse na področju domače okoljske politike in zakonodaje ter konvergenco v okviru večstranskih pogajanj na področju okolja, |
| --- | --- | --- |

(iv)

bolj strateško usmerjeno sodelovanje s partnerskimi državami, na primer z osredotočenjem sodelovanja:

—

s strateškimi partnerji na spodbujanje najboljše prakse na področju domače okoljske politike in zakonodaje ter konvergenco v okviru večstranskih pogajanj na področju okolja,

| — | z državami, vključenimi v evropsko sosedsko politiko, na postopno približevanje ključni okoljski in podnebni politiki in zakonodaji Unije ter na okrepitev sodelovanja za obravnavanje regionalnih okoljskih in podnebnih izzivov, |
| --- | --- |

—

z državami, vključenimi v evropsko sosedsko politiko, na postopno približevanje ključni okoljski in podnebni politiki in zakonodaji Unije ter na okrepitev sodelovanja za obravnavanje regionalnih okoljskih in podnebnih izzivov,

| — | z državami v razvoju na podporo njihovim prizadevanjem na področju varstva okolja, boja proti podnebnim spremembam in zmanjšanja naravnih nesreč ter izpolnjevanje mednarodnih okoljskih zavez, kar prispeva k zmanjšanju revščine in trajnostnemu razvoju; |
| --- | --- |

—

z državami v razvoju na podporo njihovim prizadevanjem na področju varstva okolja, boja proti podnebnim spremembam in zmanjšanja naravnih nesreč ter izpolnjevanje mednarodnih okoljskih zavez, kar prispeva k zmanjšanju revščine in trajnostnemu razvoju;

| (v) | bolj usklajeno, proaktivno in učinkovito sodelovanje v obstoječih in novih večstranskih postopkih v zvezi z okoljem in drugih pomembnih procesih, vključno s pravočasno pomočjo državam nečlanicam in drugim zainteresiranim stranem, da se zagotovi izpolnjevanje zavez za leto 2020 na ravni Unije in njihova promocija na svetovni ravni, sprejme dogovor o mednarodnih ukrepih, ki jih je treba sprejeti po letu 2020, ter ratificira vse ključne večstranske okoljske sporazume še pred letom 2020 in se poveča prizadevanje za njihovo izvajanje; izvajanje desetletnega programskega okvira o trajnostni proizvodnji in potrošnji; |
| --- | --- |

(v)

bolj usklajeno, proaktivno in učinkovito sodelovanje v obstoječih in novih večstranskih postopkih v zvezi z okoljem in drugih pomembnih procesih, vključno s pravočasno pomočjo državam nečlanicam in drugim zainteresiranim stranem, da se zagotovi izpolnjevanje zavez za leto 2020 na ravni Unije in njihova promocija na svetovni ravni, sprejme dogovor o mednarodnih ukrepih, ki jih je treba sprejeti po letu 2020, ter ratificira vse ključne večstranske okoljske sporazume še pred letom 2020 in se poveča prizadevanje za njihovo izvajanje; izvajanje desetletnega programskega okvira o trajnostni proizvodnji in potrošnji;

| (vi) | presoja vplivov porabe hrane in drugih dobrin v Uniji na okolje v svetovnem okviru in po potrebi oblikovanje predlogov za politike, ki bodo obravnavale ugotovitve te presoje, ter oblikovanje akcijskega načrta Unije proti krčenju in degradaciji gozdov; |
| --- | --- |

(vi)

presoja vplivov porabe hrane in drugih dobrin v Uniji na okolje v svetovnem okviru in po potrebi oblikovanje predlogov za politike, ki bodo obravnavale ugotovitve te presoje, ter oblikovanje akcijskega načrta Unije proti krčenju in degradaciji gozdov;

| (vii) | spodbujanje nadaljnjega razvoja in izvajanje sistemov za trgovanje z emisijami po svetu ter omogočanje povezav med njimi; |
| --- | --- |

(vii)

spodbujanje nadaljnjega razvoja in izvajanje sistemov za trgovanje z emisijami po svetu ter omogočanje povezav med njimi;

| (viii) | zagotavljanje gospodarskega in socialnega napredka ob upoštevanju zmogljivosti planeta z boljšim razumevanjem njegovih omejitev, med drugim pri razvoju okvira po letu 2015, da se zagotovi dolgoročna blaginja ljudi. |
| --- | --- |

(viii)

zagotavljanje gospodarskega in socialnega napredka ob upoštevanju zmogljivosti planeta z boljšim razumevanjem njegovih omejitev, med drugim pri razvoju okvira po letu 2015, da se zagotovi dolgoročna blaginja ljudi.

---

(1)  „Gospodarske prednosti okoljske politike“ (Inštitut za okoljske študije, Vrije Universiteit Amsterdam, 2009); COM(2012) 173; „Izvajanje zakonodaje EU za zeleno rast“(Bio Intelligence Service, 2011).

(2)  Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (UL L 206, 22.7.1992, str. 7).

(3)  SEC(2011) 1067; Evropsko okolje – stanje in napovedi 2010: ocena svetovnih megatrendov (‚SOER, 2010‘).

(4)  Poročilo skupine na visoki ravni za trajnostno prihodnost sveta generalnega sekretarja ZN Odporni ljudje, odporen planet: Prihodnost vredna izbire („Resilient People, Resilient Planet: A future worth choosing“), 2012.

(5)  Opredeljene so mejne vrednosti v zvezi z devetimi mejami zmogljivosti planeta, ki lahko, če so presežene, povzročijo nepovratne spremembe z morebitnimi katastrofalnimi posledicami za človeka, vključno z/s: podnebnimi spremembami, izgubo biotske raznovrstnosti, svetovno porabo sladke vode, zakisljevanjem oceanov, ciklom dušika in fosforja ter spremembami rabe zemljišč (Ecology and Society, zvezek 14, št. 2, 2009).

(6)  Po Sternovem pregledu ekonomije podnebnih sprememb bodo skupni stroški podnebnih sprememb brez ukrepanja letno znašali vsaj 5 % svetovnega bruto domačega proizvoda (BDP). Ob upoštevanju širšega okvira nevarnosti in vplivov bi se lahko ta številka povečala na 20 % BDP.

(7)  Okoljski pogledi OECD do leta 2050: Posledice neukrepanja (poročilo 2012).

(8)  COM(2011) 244.

(9)  COM(2011) 571.

(10)  COM(2011) 112.

(11)  COM(2011) 885.

(12)  COM(2011) 144.

(13)  Resolucija Generalne skupščine Združenih narodov A/Res/66/288.

(14)  Direktiva 2000/60/ES.

(15)  Direktiva 2008/56/ES.

(16)  Direktiva Sveta 91/271/EGS z dne 21. maja 1991 o čiščenju komunalne odpadne vode (UL L 135, 30.5.1991, str. 40).

(17)  Direktiva Sveta 91/676/EGS z dne 12. decembra 1991 o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov (UL L 375, 31.12.1991, str. 1).

(18)  Direktiva 2007/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o oceni in obvladovanju poplavne ogroženosti (UL L 288, 6.11.2007, str. 27).

(19)  Direktiva 2008/105/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o okoljskih standardih kakovosti na področju vodne politike, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv Sveta 82/176/EGS, 83/513/EGS, 84/156/EGS, 84/491/EGS, 86/280/EGS ter spremembi Direktive 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 348, 24.12.2008, str. 84).

(20)  Direktiva 2008/50/ES in Direktiva 2004/107/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2004 o arzenu, kadmiju, živem srebru, niklju in policikličnih aromatskih ogljikovodikih v zunanjem zraku (UL L 23, 26.1.2005, str. 3).

(21)  Direktiva 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic (UL L 20, 26.1.2010, str. 7) in Direktiva 92/43/EGS.

(22)  Tehnično poročilo Evropske agencije za okolje 12/2010.

(23)  Člen 14 sklepov Evropskega sveta z dne 26. marca 2010 (EUCO 7/10) navaja: „Nujno je treba spremeniti smer vztrajnega trenda izgubljanja biotske raznovrstnosti in degradacije ekosistemov. Evropski svet si prizadeva za dolgoročno vizijo biotske raznovrstnosti 2050 in cilje 2020, določene v sklepih Sveta z dne 15. marca 2010.“

(24)  COM(2012) 673.

(25)  COM(2011) 144.

(26)  SWD(2012) 101.

(27)  COM(2006) 232.

(28)  COM(2012) 673.

(29)  COM(2013) 216.

(30)  COM(2011) 112.

(31)  COM(2012) 582 z naslovom „Močnejša evropska industrija za rast in oživitev gospodarstva“.

(32)  IX. načelo Akta za mala podjetja za Evropo predlaga ukrepe, s katerimi bi MSP omogočili, da okoljske izzive spremenijo v priložnosti (COM(2008) 394).

(33)  Spodbujanje inovacij za zeleno rast (Fostering Innovation for Green Growth) (OECD 2011) in Ekološko-inovativna vrzel: gospodarska priložnost za podjetja (The Eco-Innovation Gap: An economic opportunity for business) (Opazovalna skupina za ekološke inovacije (EIO), 2012).

(34)  COM(2012) 173.

(35)  V sektorju ekološke industrije v EU je bilo leta 2008 zaposlenega okrog 2,7 milijona ljudi, leta 2012 pa naj bi jih bilo okrog 3,4 milijona. (Ecorys, 2012).

(36)  Število delovnih mest, ki so odvisna od izboljšave okoljske učinkovitosti in učinkovitosti virov (The number of Jobs dependent on the Environment and Resource Efficiency improvements) (Ecorys, 2012).

(37)  COM(2011) 899.

(38)  Vpliv politike obnovljivih virov energije na gospodarsko rast in zaposlovanje v EU (The impact of renewable energy policy on economic growth and employment in the EU) (Employ-RES, 2009).

(39)  Direktiva 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o energetski učinkovitosti, spremembi direktiv 2009/125/ES in 2010/30/EU ter razveljavitvi direktiv 2004/8/ES in 2006/32/ES (UL L 315, 14.11.2012, str. 1).

(40)  COM(2013) 169.

(41)  Direktiva 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) (UL L 334, 17.12.2010, str. 17).

(42)  Uredba (ES) št. 1221/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o prostovoljnem sodelovanju organizacij v Sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS) (UL L 342, 22.12.2009, str. 1).

(43)  Direktiva 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih z energijo (UL L 285, 31.10.2009, str. 10) in Direktiva 2010/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2010 o navajanju porabe energije in drugih virov izdelkov, povezanih z energijo, s pomočjo nalepk in standardiziranih podatkov o izdelku (UL L 153, 18.6.2010, str. 1).

(44)  Uredba (ES) št. 66/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o znaku EU za okolje (UL L 27, 30.1.2010, str. 1).

(45)  Pregled zakonodaje o okoljsko primerni zasnovi, energetskem označevanju, znaku za okolje, sistemu za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS) in nepošteni poslovni praksi je predviden pred letom 2015.

(46)  COM(2011) 899 final.

(47)  V Uniji se na leto zavrže približno 89 milijonov ton hrane, kar predstavlja 179 kg na prebivalca (Bio Intelligence Service, 2010). Skupni vplivi stanovanjskega sektorja in infrastrukture predstavljajo približno 15–30 % vseh s potrošnjo povezanih okoljskih pritiskov v Evropi in letno prispevajo približno 2,5 tone ekvivalenta CO2 na prebivalca (SEC(2011) 1067).

(48)  Uredba (ES) št. 106/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2008 o programu Skupnosti za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme (UL L 39, 13.2.2008, str. 1); Direktiva 2009/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju čistih in energetsko učinkovitih vozil za cestni prevoz (UL L 120, 15.5.2009, str. 5) in Direktiva o energetski učinkovitosti.

(49)  S celovitim izvajanjem zakonodaje Unije o odpadkih bi se na primer prihranilo 72 milijard EUR na leto, letni prihodek sektorja za ravnanje z odpadki in recikliranje Unije bi se povečal za 42 milijard EUR, do leta 2020 pa bi se ustvarilo več kot 400 000 delovnih mest.

(50)  Eurostat STAT 13/33 komunalni odpadki 2011.

(51)  Direktiva 2008/98/ES.

(52)  „Recikliranje“ je opredeljeno v točki 17 člena 3 Direktive 2008/98/ES kot „vsak postopek predelave, pri katerem se odpadne snovi ponovno predelajo v proizvode, materiale ali snovi za prvotni namen ali druge namene. Opredelitev vključuje ponovno predelavo organskih snovi, ne vključuje pa energetske predelave in ponovne predelave v materiale, ki se bodo uporabili kot gorivo ali za zasipanje.“

(53)  „Predelava“ je opredeljena v točki 15 člena 3 Direktive 2008/98/ES kot „vsak postopek v obratu ali širšem gospodarstvu, katerega glavni rezultat je, da odpadki služijo koristnemu namenu tako, da nadomestijo druge materiale, ki bi se sicer uporabili za izpolnitev določene funkcije, ali so odpadki pripravljeni za izpolnitev te funkcije, (...).“

(54)  COM(2012) 673.

(55)  Direktiva Sveta 1999/31/ES z dne 26. aprila 1999 o odlaganju odpadkov na odlagališčih (UL L 182, 16.7.1999, str. 1).

(56)  Direktiva 2008/98/ES.

(57)  Posebna raziskava Eurobarometra 365 (2011).

(58)  SOER 2010.

(59)  SOER 2010.

(60)  „Visoke ravni hrupa“ so opredeljene kot ravni hrupa nad 55dB Lden in 50dB Lnight.

(61)  Uredba (ES) št. 1907/2006 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) ter o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije ter spremembi Direktive 1999/45/ES ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ES (UL L 396, 30.12.2006, str. 1).

(62)  Uredba (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi, o spremembi in razveljavitvi direktiv 67/548/EGS in 1999/45/ES ter spremembi Uredbe (ES) št. 1907/2006 (UL L 353, 31.12.2008, str. 1).

(63)  Uredba (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2012 o dostopnosti na trgu in uporabi biocidnih proizvodov (UL L 167, 27.6.2012, str. 1).

(64)  Uredba (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (UL L 309, 24.11.2009, str. 1).

(65)  Direktiva 2006/7/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. februarja 2006 o upravljanju kakovosti kopalnih voda in razveljavitvi Direktive 76/160/EGS (UL L 64, 4.3.2006, str. 37).

(66)  Direktiva Sveta 98/83/ES z dne 3. novembra 1998 o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi (UL L 330, 5.12.1998, str. 32).

(67)  Stroški neizvajanja okoljskega pravnega reda (COWI, 2011).

(68)  29. letno poročilo o spremljanju uporabe prava EU (2011) (COM(2011) 714).

(69)  COM(2012) 95.

(70)  COM(2008) 773.

(71)  COM(2008) 46.

(72)  Direktiva 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2007 o infrastrukturi za prostorske informacije v Evropski skupnosti (INSPIRE) (UL L 108, 25.4.2007, str. 1).

(73)  Uredba (EU) št. 911/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2010 o evropskem programu za spremljanje Zemlje (GMES) in njegovih začetnih operativnih dejavnostih (2011–2013) (UL L 276, 20.10.2010, str. 1) in COM(2013) 312 o predlogu za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa Copernicus in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 911/2010.

(74)  COM(2012) 216.

(75)  COM(2011) 662.

(76)  COM(2011) 681.

(77)  Predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za okoljske in podnebne ukrepe (LIFE) (COM(2011) 874, 2011/0428(COD)).

(78)  Sklepi Evropskega sveta z dne 29. junija 2012 (EUCO 76/12).

(79)  Direktiva 2001/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2001 o presoji vplivov nekaterih načrtov in programov na okolje (UL L 197, 21.7.2001, str. 30).

(80)  Direktiva 2011/92/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje (UL L 26, 28.1.2012, str. 1).

(81)  Glej na primer poročilo Mesta v prihodnosti (Evropska komisija, 2011) in dokument SWD(2012) 101.

(82)  COM(2011) 615.

(83)  Na primer Evropski informacijski sistem za vode (WISE), Evropski informacijski sistem za biotsko raznovrstnost (BISE) in Evropska platforma za prilagajanje podnebnim spremembam (CLIMATE-ADAPT).

(84)  Na primer evropsko partnerstvo za inovacije na področju pametnih mest in skupnosti COM(2012) 4701, nagrada za evropsko zeleno prestolnico in pobuda za skupno načrtovanje programov za raziskave „Urbana Evropa“.

(85)  Komisija je predlagala, da se v vsaki državi članici najmanj 5 % sredstev iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) nameni za financiranje celostnega trajnostnega razvoja mest.

(86)  Ta pristop bi moral črpati iz obstoječih pobud, kot je lokalna agenda 21, in drugih najboljših praks.

(87)  Poročilo o človekovem razvoju (UNDP, 2011).

(88)  Okoljski program Združenih narodov (UNEP) je izdal poročilo o emisijski vrzeli 2012, v katerem je zapisano, da brezpogojne zaveze omogočajo zmanjšanje za približno 4 GtCO2e, medtem ko je naj bi bilo po ocenah potrebno zmanjšanje za 14 GtCO2e, da temperaturni prag 2 °C ne bo presežen.

(89)  Strateški načrt za biološko raznovrstnost v skladu s Konvencijo o biološki raznovrstnosti za obdobje 2011–2020.

(90)  Sklep Konvencije o biološki raznovrstnosti XI/4.

(91)  Uredba (EU) št. 995/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. oktobra 2010 o določitvi obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode (UL L 295, 12.11.2010, str. 23).

(92)  Predlogi za pregled direktive o preglednosti (COM(2011) 683, 2011/0307(COD) in računovodskih direktiv (COM(2011) 684, 2011/0308(COD)).

(93)  Sklep Generalne skupščine ZN A/67/784 z dne 7. marca 2013 na priporočilo upravnega odbora UNEP.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 28.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 354/201 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 354/201

---

UREDBA SVETA (EU) št. 1387/2013

z dne 17. decembra 2013

o opustitvi avtonomnih dajatev skupne carinske tarife za določene kmetijske in industrijske proizvode in o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1344/2011

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 31 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Proizvodnja Unije glede določenih kmetijskih in industrijskih proizvodov, opredeljenih v Prilogi I, je trenutno neustrezna ali pa ne obstaja, zato potrebe uporabniške industrije v Uniji ne morejo biti zadovoljene. |
| --- | --- |

(1)

Proizvodnja Unije glede določenih kmetijskih in industrijskih proizvodov, opredeljenih v Prilogi I, je trenutno neustrezna ali pa ne obstaja, zato potrebe uporabniške industrije v Uniji ne morejo biti zadovoljene.

| (2) | Zato je v interesu Unije, da se avtonomne dajatve skupne carinske tarife za navedene proizvode deloma ali v celoti opustijo. |
| --- | --- |

(2)

Zato je v interesu Unije, da se avtonomne dajatve skupne carinske tarife za navedene proizvode deloma ali v celoti opustijo.

| (3) | Uredba Sveta (EU) št. 1344/2011 (1) je bila velikokrat spremenjena. Poleg tega so bili ribiški proizvodi po spremembi navedene uredbe z Uredbo Sveta (EU) št. 1220/2012 (2) izločeni iz področja uporabe Uredbe (EU) št. 1344/2011. Zaradi preglednosti bi bilo Uredbo (EU) št. 1344/2011 zato treba v celoti nadomestiti. |
| --- | --- |

(3)

Uredba Sveta (EU) št. 1344/2011 (1) je bila velikokrat spremenjena. Poleg tega so bili ribiški proizvodi po spremembi navedene uredbe z Uredbo Sveta (EU) št. 1220/2012 (2) izločeni iz področja uporabe Uredbe (EU) št. 1344/2011. Zaradi preglednosti bi bilo Uredbo (EU) št. 1344/2011 zato treba v celoti nadomestiti.

| (4) | Uredbe o opustitvi avtonomnih dajatev skupne carinske tarife za določene industrijske in kmetijske proizvode so v veliki meri obnovile prejšnje ukrepe. Zato je v interesu racionalizacije izvajanja zadevnih ukrepov ustrezno, da se ne omeji obdobje veljavnosti te uredbe, saj se njeno področje uporabe lahko prilagodi, proizvodi pa se z uredbo Sveta lahko dodajo v Prilogo I k tej uredbi ali iz nje odstranijo. |
| --- | --- |

(4)

Uredbe o opustitvi avtonomnih dajatev skupne carinske tarife za določene industrijske in kmetijske proizvode so v veliki meri obnovile prejšnje ukrepe. Zato je v interesu racionalizacije izvajanja zadevnih ukrepov ustrezno, da se ne omeji obdobje veljavnosti te uredbe, saj se njeno področje uporabe lahko prilagodi, proizvodi pa se z uredbo Sveta lahko dodajo v Prilogo I k tej uredbi ali iz nje odstranijo.

| (5) | Glede na njihov začasen značaj bi bilo treba opustitve, navedene v Prilogi I k tej uredbi, sistematično pregledovati, in sicer najpozneje pet let po njihovem začetku uporabe ali obnovitvi. Poleg tega utegne biti kadarkoli potrebna odprava določenih opustitev, kot posledica predloga Komisije na podlagi pregleda, izvedenega na pobudo Komisije ali na zahtevo ene ali več držav članic, če ni več v interesu Unije ohranjati opustitve, ali zaradi tehničnega razvoja proizvodov, spremembe okoliščin ali gospodarskih gibanj na trgu. |
| --- | --- |

(5)

Glede na njihov začasen značaj bi bilo treba opustitve, navedene v Prilogi I k tej uredbi, sistematično pregledovati, in sicer najpozneje pet let po njihovem začetku uporabe ali obnovitvi. Poleg tega utegne biti kadarkoli potrebna odprava določenih opustitev, kot posledica predloga Komisije na podlagi pregleda, izvedenega na pobudo Komisije ali na zahtevo ene ali več držav članic, če ni več v interesu Unije ohranjati opustitve, ali zaradi tehničnega razvoja proizvodov, spremembe okoliščin ali gospodarskih gibanj na trgu.

| (6) | Statistični podatki za nekatere proizvode s seznama v Prilogi I k tej uredbi so pogosto izraženi v številu kosov, kvadratnih metrih ali drugih merskih enotah in ne s težo v kilogramih. Vendar v kombinirani nomenklaturi, določeni v Prilogi I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 (3) ni nobene take dodatne merske enote. Zato je treba zagotoviti, da se za uvoz zadevnih proizvodov v deklaraciji za njihovo sprostitev v prosti promet ne navede le teža v kilogramih ali tonah, ampak tudi ustrezne dodatne merske enote. |
| --- | --- |

(6)

Statistični podatki za nekatere proizvode s seznama v Prilogi I k tej uredbi so pogosto izraženi v številu kosov, kvadratnih metrih ali drugih merskih enotah in ne s težo v kilogramih. Vendar v kombinirani nomenklaturi, določeni v Prilogi I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 (3) ni nobene take dodatne merske enote. Zato je treba zagotoviti, da se za uvoz zadevnih proizvodov v deklaraciji za njihovo sprostitev v prosti promet ne navede le teža v kilogramih ali tonah, ampak tudi ustrezne dodatne merske enote.

| (7) | Ker morajo opustitve iz te uredbe začeti učinkovati 1. januarja 2014, bi morala ta uredba začeti veljati takoj po objavi v Uradnem listu Evropske unije ter se uporabljati od 1. januarja 2014. |
| --- | --- |

(7)

Ker morajo opustitve iz te uredbe začeti učinkovati 1. januarja 2014, bi morala ta uredba začeti veljati takoj po objavi v Uradnem listu Evropske unije ter se uporabljati od 1. januarja 2014.

| (8) | V skladu z načelom sorazmernosti je potrebno in primerno za doseganje osnovnih ciljev za izboljšanje konkurenčne sposobnosti industrije Unije, kar bo omogočalo, da industrija za ohranitev ali ustvarjanje delovnih mest in posodobitev njenih infrastruktur, določiti pravila za opustitev dajatev skupne carinske tarife za proizvode, navedene v Prilogi I. V skladu s členom 5(4) Pogodbe o Evropski uniji ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje želenih ciljev – |
| --- | --- |

(8)

V skladu z načelom sorazmernosti je potrebno in primerno za doseganje osnovnih ciljev za izboljšanje konkurenčne sposobnosti industrije Unije, kar bo omogočalo, da industrija za ohranitev ali ustvarjanje delovnih mest in posodobitev njenih infrastruktur, določiti pravila za opustitev dajatev skupne carinske tarife za proizvode, navedene v Prilogi I. V skladu s členom 5(4) Pogodbe o Evropski uniji ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje želenih ciljev –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Avtonomne dajatve skupne carinske tarife za kmetijske in industrijske proizvode, navedene v Prilogi I, se opustijo.

Člen 2

1.   Komisija lahko kadar koli pregleda opustitve za proizvode, navedene v Prilogi I, v naslednjih primerih:

| (a) | na lastno pobudo; |
| --- | --- |

(a)

na lastno pobudo;

| (b) | na prošnjo države članice. |
| --- | --- |

(b)

na prošnjo države članice.

2.   Komisija izvaja pregled opustitev v letu, določenem v Prilogi I.

Člen 3

Če se deklaracija za sprostitev v prosti promet predloži za proizvode, ki spadajo pod oznake KN in oznake TARIC iz Priloge II, se v ustrezno polje te deklaracije vnese dodatna merska enota, določena v navedeni prilogi.

Člen 4

Uredba (EU) št. 1344/2011 se razveljavi.

Člen 5

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2014.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. decembra 2013

Za Svet

Predsednik

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  Uredba Sveta (EU) št. 1344/2011 z dne 19. decembra 2011 o opustitvi avtonomnih dajatev skupne carinske tarife za določene kmetijske, ribiške in industrijske proizvode ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1255/96 (UL L 349, 31.12.2011, str. 1).

1

(2)  Uredba Sveta (EU) št. 1220/2012 z dne 3. decembra 2012 o trgovinskih ukrepih za zagotovitev oskrbe predelovalcev Unije z nekaterimi ribiškimi proizvodi od leta 2013 do leta 2015, o spremembi uredb (ES) št. 104/2000 in (EU) št. 1344/2011 (UL L 349, 19.12.2012, str. 4).

2

(3)  Uredba Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter o skupni carinski tarifi (UL L 256, 7.9.1987, str. 1).

3

---

PRILOGA I

| Oznaka KN | TARIC | Opis proizvoda | Stopnja avtonomne dajatve | Datum, predviden za obvezni pregled |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ex 0710 21 00 | 10 | Stročji grah vrste Pisum sativum, podvrste Hortense axiphium, zamrznjen, debeline ne več kot 6 mm, ki se uporablja skupaj s stroki v proizvodnji pripravljenih jedi (1)
   (2) | 0 % | 31.12.2018 |
| ex 0710 80 95 | 50 | Bambusovi poganjki, zamrznjeni, ki niso pripravljeni za prodajo na drobno | 0 % | 31.12.2018 |
| ex 0711 59 00 | 11 | Gobe, razen gob iz rodu Agaricus, Calocybe, Clitocybe, Lepista, Leucoagaricus, Leucopaxillus, Lyophyllum in Tricholoma, začasno konzervirane v slanici, žveplani vodi ali v drugih raztopinah za konzerviranje, vendar takšne neprimerne za takojšnjo porabo, za potrebe konzervne industrije (1) | 0 % | 31.12.2016 |
| ex 0712 32 00
  ex 0712 33 00
  ex 0712 39 00 | 10
  10
  31 | Gobe, razen gob iz rodu Agaricus, sušene, cele ali v prepoznavnih rezinah ali kosih, namenjene za drugo predelavo, razen za preprosto prepakiranje za prodajo na drobno (1)
   (2) | 0 % | 31.12.2018 |
| ex 0804 10 00 | 30 | Dateljni, sveži ali suhi, za proizvodnjo proizvodov živilske industrije in industrije pijač (razen pakiranja) (1) | 0 % | 31.12.2018 |
| ex 0810 40 50 | 10 | Brusnice vrste Vaccinium macrocarpon, sveže, za proizvodnjo proizvodov živilske industrije in industrije pijač (razen pakiranja) (1) | 0 % | 31.12.2018 |
| 0811 90 50
  0811 90 70
  ex 0811 90 95 | 70 | Sadje iz rodu Vaccinium, nekuhano ali kuhano v vreli vodi ali sopari, zamrznjeno, ki ne vsebuje dodanega sladkorja ali drugih sladil | 0 % | 31.12.2018 |
| ex 0811 90 95 | 20 | Robide sorte Boysen, zamrznjene, ki ne vsebujejo dodanega sladkorja, ki niso namenjene za prodajo na drobno | 0 % | 31.12.2018 |
| ex 0811 90 95 | 30 | Ananas (Ananas comosus), v kosih, zamrznjen | 0 % | 31.12.2018 |
| ex 0811 90 95 | 40 | Šipek, nekuhan ali kuhan v vreli vodi ali sopari, zamrznjen, ki ne vsebuje dodanega sladkorja ali drugih sladil | 0 % | 31.12.2018 |
| ex 1511 90 19
  ex 1511 90 91
  ex 1513 11 10
  ex 1513 19 30
  ex 1513 21 10
  ex 1513 29 30 | 10
  10
  10
  10
  10
  10 | Palmovo olje, olje kokosovega oreha (kopre), olje iz palmovih jeder (koščic) za proizvodnjo:






  — | industrijskih monokarboksilnih maščobnih kislin iz tarifne podštevilke 3823 19 10, |

Oznaka KN

TARIC

Opis proizvoda

Stopnja avtonomne dajatve

Datum, predviden za obvezni pregled

ex 0710 21 00

10

Stročji grah vrste Pisum sativum, podvrste Hortense axiphium, zamrznjen, debeline ne več kot 6 mm, ki se uporablja skupaj s stroki v proizvodnji pripravljenih jedi (1)
   (2)

0 %

31.12.2018

ex 0710 80 95

50

Bambusovi poganjki, zamrznjeni, ki niso pripravljeni za prodajo na drobno

0 %

31.12.2018

ex 0711 59 00

11

Gobe, razen gob iz rodu Agaricus, Calocybe, Clitocybe, Lepista, Leucoagaricus, Leucopaxillus, Lyophyllum in Tricholoma, začasno konzervirane v slanici, žveplani vodi ali v drugih raztopinah za konzerviranje, vendar takšne neprimerne za takojšnjo porabo, za potrebe konzervne industrije (1)

0 %

31.12.2016

ex 0712 32 00

ex 0712 33 00

ex 0712 39 00

10

10

31

Gobe, razen gob iz rodu Agaricus, sušene, cele ali v prepoznavnih rezinah ali kosih, namenjene za drugo predelavo, razen za preprosto prepakiranje za prodajo na drobno (1)
   (2)

0 %

31.12.2018

ex 0804 10 00

30

Dateljni, sveži ali suhi, za proizvodnjo proizvodov živilske industrije in industrije pijač (razen pakiranja) (1)

0 %

31.12.2018

ex 0810 40 50

10

Brusnice vrste Vaccinium macrocarpon, sveže, za proizvodnjo proizvodov živilske industrije in industrije pijač (razen pakiranja) (1)

0 %

31.12.2018

0811 90 50

0811 90 70

ex 0811 90 95

70

Sadje iz rodu Vaccinium, nekuhano ali kuhano v vreli vodi ali sopari, zamrznjeno, ki ne vsebuje dodanega sladkorja ali drugih sladil

0 %

31.12.2018

ex 0811 90 95

20

Robide sorte Boysen, zamrznjene, ki ne vsebujejo dodanega sladkorja, ki niso namenjene za prodajo na drobno

0 %

31.12.2018

ex 0811 90 95

30

Ananas (Ananas comosus), v kosih, zamrznjen

0 %

31.12.2018

ex 0811 90 95

40

Šipek, nekuhan ali kuhan v vreli vodi ali sopari, zamrznjen, ki ne vsebuje dodanega sladkorja ali drugih sladil

0 %

31.12.2018

ex 1511 90 19

ex 1511 90 91

ex 1513 11 10

ex 1513 19 30

ex 1513 21 10

ex 1513 29 30

10

10

10

10

10

10

Palmovo olje, olje kokosovega oreha (kopre), olje iz palmovih jeder (koščic) za proizvodnjo:

—

industrijskih monokarboksilnih maščobnih kislin iz tarifne podštevilke 3823 19 10,

| — | metilnih estrov maščobnih kislin iz tarifnih številk 2915 ali 2916, |
| --- | --- |

—

metilnih estrov maščobnih kislin iz tarifnih številk 2915 ali 2916,

| — | maščobnih alkoholov iz tarifnih podštevilk 2905 17, 2905 19 in 3823 70, ki se uporabljajo za proizvodnjo kozmetike, izdelkov za pranje ali farmacevtskih izdelkov, |
| --- | --- |

—

maščobnih alkoholov iz tarifnih podštevilk 2905 17, 2905 19 in 3823 70, ki se uporabljajo za proizvodnjo kozmetike, izdelkov za pranje ali farmacevtskih izdelkov,

| — | maščobnih alkoholov iz tarifne podštevilke 2905 16, čistih ali mešanih, ki se uporabljajo za proizvodnjo kozmetike, izdelkov za pranje ali farmacevtskih izdelkov, |
| --- | --- |

—

maščobnih alkoholov iz tarifne podštevilke 2905 16, čistih ali mešanih, ki se uporabljajo za proizvodnjo kozmetike, izdelkov za pranje ali farmacevtskih izdelkov,

| — | stearinske kisline iz tarifne podštevilke 3823 11 00 ali |
| --- | --- |

—

stearinske kisline iz tarifne podštevilke 3823 11 00 ali

| — | izdelkov iz tarifne številke 3401 (1) |
| --- | --- |

—

izdelkov iz tarifne številke 3401 (1)

0 %

31.12.2018

ex 1515 90 99

92

Rastlinsko olje, rafinirano, ki vsebuje 35 mas. % ali več, vendar ne več kot 50 mas. % arahidonske kisline ali 35 mas. % ali več, vendar ne več kot 50 mas. % dokozaheksanojske kisline

0 %

31.12.2018

ex 1516 20 96

20

Jojoba olje, hidrogenirano in interesterificirano, ki ni nadalje kemično modificirano niti obdelano s postopkom teksturizacije

0 %

31.12.2014

ex 1517 90 99

10

Rastlinsko olje, rafinirano, ki vsebuje 25 mas. % ali več, vendar ne več kot 50 mas. % arahidonske kisline ali 12 mas. % ali več, vendar ne več kot 50 mas. % dokozaheksanojske kisline, in standardizirano s sončničnim oljem z visoko vsebnostjo oleinske kisline (HOSO)

0 %

31.12.2016

ex 1902 30 10

ex 1903 00 00

10

20

Prosojni rezanci, narezani na kose, dobljeni iz fižola (Vigna radiata (L.) Wilczek), ki niso pripravljeni za prodajo na drobno

0 %

31.12.2018

ex 2005 91 00

10

Bambusovi vršički, pripravljeni ali konzervirani, v izvirnem pakiranju z neto vsebino več kot 5 kg

0 %

31.12.2018

ex 2007 99 50

ex 2007 99 50

81

91

Koncentrat pireja antilske češnje:

| — | iz rodu Malpighia spp., |
| --- | --- |

—

iz rodu Malpighia spp.,

| — | z vsebnostjo sladkorja 13 mas. % ali več, vendar ne več kot 30 mas. %, |
| --- | --- |

—

z vsebnostjo sladkorja 13 mas. % ali več, vendar ne več kot 30 mas. %,

za uporabo v proizvodnji živilske industrije in industrije pijač (1)

9 % (3)

31.12.2017

ex 2007 99 50

ex 2007 99 50

82

92

Koncentrat pireja nakisane banane, dobljen s toplotno obdelavo:

| — | iz rodu Musa cavendish, |
| --- | --- |

—

iz rodu Musa cavendish,

| — | z vsebnostjo sladkorja 13 mas. % ali več, vendar ne več kot 30 mas. %, |
| --- | --- |

—

z vsebnostjo sladkorja 13 mas. % ali več, vendar ne več kot 30 mas. %,

za uporabo v proizvodnji živilske industrije in industrije pijač (1)

11,5 % (3)

31.12.2017

ex 2007 99 50

ex 2007 99 50

ex 2007 99 93

83

93

10

koncentrat mangovega pireja, dobljen s toplotno obdelavo:

| — | iz rodu Mangifera spp., |
| --- | --- |

—

iz rodu Mangifera spp.,

| — | z vsebnostjo sladkorja do vključno 30 mas. %, |
| --- | --- |

—

z vsebnostjo sladkorja do vključno 30 mas. %,

za uporabo v proizvodnji živilske industrije in industrije pijač (1)

6 % (3)

31.12.2017

ex 2007 99 50

ex 2007 99 50

84

94

Koncentrat pireja papaje, dobljen s toplotno obdelavo:

| — | iz rodu Carica spp., |
| --- | --- |

—

iz rodu Carica spp.,

| — | z vsebnostjo sladkorja 13 mas. % ali več, vendar ne več kot 30 mas. %, |
| --- | --- |

—

z vsebnostjo sladkorja 13 mas. % ali več, vendar ne več kot 30 mas. %,

za uporabo v proizvodnji živilske industrije in industrije pijač (1)

7,8 % (3)

31.12.2017

ex 2007 99 50

ex 2007 99 50

85

95

Koncentrat pireja guave, dobljen s toplotno obdelavo:

| — | iz rodu Psidium spp., |
| --- | --- |

—

iz rodu Psidium spp.,

| — | z vsebnostjo sladkorja 13 mas. % ali več, vendar ne več kot 30 mas. %, |
| --- | --- |

—

z vsebnostjo sladkorja 13 mas. % ali več, vendar ne več kot 30 mas. %,

za uporabo v proizvodnji živilske industrije in industrije pijač (1)

6 % (3)

31.12.2017

ex 2008 93 91

20

Sladkane suhe brusnice, razen pakiranja v smislu predelave, za proizvodnjo proizvodov v živilsko-predelovalni industriji (4)

0 %

31.12.2017

ex 2008 99 48

94

Mangov pire:

| — | ne iz koncentrata, |
| --- | --- |

—

ne iz koncentrata,

| — | iz rodu Mangifera, |
| --- | --- |

—

iz rodu Mangifera,

| — | z Brix vrednostjo 14 ali več, vendar ne več kot 20 |
| --- | --- |

—

z Brix vrednostjo 14 ali več, vendar ne več kot 20

za uporabo v proizvodnji proizvodov industrije pijač (1)

6 %

31.12.2015

ex 2008 99 49

ex 2008 99 99

30

40

Pire iz neosemenjenih robid sorte Boysen brez dodanega alkohola, ki vsebuje dodan sladkor ali ne

0 %

31.12.2014

ex 2008 99 49

ex 2008 99 99

70

11

Blanširani listi vinske trte roda Karakishmish v slanici, ki:

| — | vsebuje več kot 6 mas. % koncentracije soli, |
| --- | --- |

—

vsebuje več kot 6 mas. % koncentracije soli,

| — | vsebuje 0,1 mas. % ali več, vendar ne več kot 1,4 mas. % kislosti, izražene kot monohidrat citronske kisline, in |
| --- | --- |

—

vsebuje 0,1 mas. % ali več, vendar ne več kot 1,4 mas. % kislosti, izražene kot monohidrat citronske kisline, in

| — | ne vsebuje natrijevega benzoata ali ga vsebuje, vendar ne več kot 2 000 mg/kg, v skladu s standardom CODEX STAN 192-1995 |
| --- | --- |

—

ne vsebuje natrijevega benzoata ali ga vsebuje, vendar ne več kot 2 000 mg/kg, v skladu s standardom CODEX STAN 192-1995

za pripravo listov vinske trte, polnjenih z rižem (1)

0 %

31.12.2017

ex 2009 41 92

ex 2009 41 99

20

70

Ananasov sok:

| — | ne iz koncentrata, |
| --- | --- |

—

ne iz koncentrata,

| — | iz rodu Ananas, |
| --- | --- |

—

iz rodu Ananas,

| — | z Brix vrednostjo 11 ali več, vendar ne več kot 16, |
| --- | --- |

—

z Brix vrednostjo 11 ali več, vendar ne več kot 16,

za uporabo v proizvodnji pijač (1)

8 %

31.12.2015

ex 2009 49 30

91

Ananasov sok, razen v prahu:

| — | z Brix vrednostjo 20 ali več, vendar ne več kot 67, |
| --- | --- |

—

z Brix vrednostjo 20 ali več, vendar ne več kot 67,

| — | z vrednostjo več kot 30 EUR za 100 kg neto mase, |
| --- | --- |

—

z vrednostjo več kot 30 EUR za 100 kg neto mase,

| — | ki vsebuje dodan sladkor |
| --- | --- |

—

ki vsebuje dodan sladkor

za uporabo v proizvodnji proizvodov živilske industrije ali industrije pijač (1)

0 %

31.12.2014

ex 2009 81 31

10

Koncentrat soka iz brusnic:

| — | z Brix vrednostjo 40 ali več, vendar ne več kot 66, |
| --- | --- |

—

z Brix vrednostjo 40 ali več, vendar ne več kot 66,

| — | v izvirni embalaži, ki vsebuje 50 litrov ali več |
| --- | --- |

—

v izvirni embalaži, ki vsebuje 50 litrov ali več

0 %

31.12.2014

ex 2009 89 79

20

Zamrznjeni koncentrat soka iz robide sorte Boysen z Brix vrednostjo 61 ali več, vendar ne več kot 67, v izvirni embalaži, ki vsebuje 50 litrov ali več

0 %

31.12.2016

ex 2009 89 79

30

Zamrznjeni koncentrat soka antilske češnje (Acerola):

| — | z vrednostjo Brix več kot 48, vendar ne več kot 67, |
| --- | --- |

—

z vrednostjo Brix več kot 48, vendar ne več kot 67,

| — | v izvirni embalaži, ki vsebuje 50 litrov ali več |
| --- | --- |

—

v izvirni embalaži, ki vsebuje 50 litrov ali več

0 %

31.12.2018

ex 2009 89 79

85

Koncentrat soka acai jagod:

| — | vrste Euterpe oleracea, |
| --- | --- |

—

vrste Euterpe oleracea,

| — | zamrznjen, |
| --- | --- |

—

zamrznjen,

| — | nesladkan, |
| --- | --- |

—

nesladkan,

| — | ne v prahu, |
| --- | --- |

—

ne v prahu,

| — | z Brix vrednostjo 23 ali več, vendar ne več kot 32, |
| --- | --- |

—

z Brix vrednostjo 23 ali več, vendar ne več kot 32,

v izvirnih pakiranjih z vsebino 10 kg ali več

0 %

31.12.2016

ex 2009 89 99

93

Neobdelana zamrznjena kokosova voda v izvirni embalaži, ki vsebuje 50 litrov ali več

0 %

31.12.2016

ex 2106 10 20

10

Beljakovinski izolat iz soje, ki vsebuje 6,6 mas. % ali več, vendar ne več kot 8,6 mas. % kalcijevega fosfata

0 %

31.12.2018

ex 2106 90 92

45

Preparat z vsebnostjo:

| — | več kot 30 mas. %, vendar ne več kot 35 mas. % izvlečka sladkega korena, |
| --- | --- |

—

več kot 30 mas. %, vendar ne več kot 35 mas. % izvlečka sladkega korena,

| — | več kot 65 mas. %, vendar ne več kot 70 mas. % trikaprilina, |
| --- | --- |

—

več kot 65 mas. %, vendar ne več kot 70 mas. % trikaprilina,

ki standardno vsebuje 3 mas. % ali več, vendar ne več kot 4 mas. % glabridina

0 %

31.12.2016

ex 2519 90 10

10

Taljeni magnezijev oksid s čistoto 97 mas. % ali več

0 %

31.12.2016

ex 2804 50 90

10

Telur, s čistoto 99,99 mas. % ali več, vendar ne več kot 99,999 mas. % (CAS RN 13494-80-9)

0 %

31.12.2018

2804 70 00

Fosfor

0 %

31.12.2018

ex 2805 19 90

10

Litijeva kovina s čistočo 99,7 mas. % ali več (CAS RN 7439-93-2)

0 %

31.12.2017

ex 2805 30 10

10

Zlitina cerija in drugih redkih zemeljskih kovin, ki vsebuje 47 mas. % ali več cerija

0 %

31.12.2018

ex 2805 30 90

ex 2805 30 90

ex 2805 30 90

45

55

65

Redke zemeljske kovine, skandij in itrij, s čistoto 95 mas. % ali več

0 %

31.12.2015

ex 2811 19 80

10

Sulfamidna kislina (CAS RN 5329-14-6)

0 %

31.12.2018

ex 2811 19 80

20

Vodikov jodid (CAS RN 10034-85-2)

0 %

31.12.2016

ex 2811 19 80

30

Fosforjeva kislina (CAS RN 10294-56-1)/fosfonska kislina (CAS RN 13598-36-2), ki se uporablja kot sestavina v proizvodnji dodatkov, ki se uporabljajo v industriji poli (vinil klorida) (1)

0 %

31.12.2017

ex 2811 22 00

10

Silicijev dioksid (CAS RN 7631-86-9) v obliki prahu, namenjen za uporabo v proizvodnji kolon za visoko ločljivo tekočinsko kromatografijo (HPLC) in kartuš "cartridge" za pripravo vzorcev (1)

0 %

31.12.2018

ex 2811 22 00

30

Kroglice iz poroznega belega silicijevega dioksida z velikostjo delcev več kot 1 μm za uporabo pri proizvodnji kozmetičnih izdelkov (1)

0 %

31.12.2016

ex 2812 90 00

10

Dušikov trifluorid (CAS RN 7783-54-2)

0 %

31.12.2018

ex 2816 40 00

10

Barijev hidroksid (CAS RN 17194-00-2)

0 %

31.12.2017

ex 2818 10 91

10

Sintrani korund z mikro kristalno strukturo, ki vsebuje:

| — | 94 mas. % ali več, vendar ne več kot 98,5 mas. % α-Al2O3 (CASRN 1344-28-1), |
| --- | --- |

—

94 mas. % ali več, vendar ne več kot 98,5 mas. % α-Al2O3 (CASRN 1344-28-1),

| — | 2(± 1,5)mas. % magnezijevega spinela (CASRN1309-48-4), |
| --- | --- |

—

2(± 1,5)mas. % magnezijevega spinela (CASRN1309-48-4),

| — | 1(± 0,6)mas. % itrijevega oksida (CASRN1314-36-9) |
| --- | --- |

—

1(± 0,6)mas. % itrijevega oksida (CASRN1314-36-9)

in

| — | ali 2(± 1,2)mas. % lantanovega oksida (CASRN1312-81-8) |
| --- | --- |

—

ali 2(± 1,2)mas. % lantanovega oksida (CASRN1312-81-8)

| — | ali 2(± 1,2)mas. % lantanovega oksida (CASRN1312-81-8) in neodimovega oksida (CASRN1313-97-9) |
| --- | --- |

—

ali 2(± 1,2)mas. % lantanovega oksida (CASRN1312-81-8) in neodimovega oksida (CASRN1313-97-9)

z manj kot 50 % skupne mase in z velikostjo delcev več kot 10 mm

0 %

31.12.2015

ex 2818 20 00

10

Aktiviran aluminijev oksid s specifično površino vsaj 350 m2/g

0 %

31.12.2014

ex 2818 30 00

10

Aluminijev oksihidroksid v obliki psevdo-bemita

4 %

31.12.2018

2819 10 00

Kromov trioksid (CAS RN 1333-82-0)

0 %

31.12.2016

ex 2819 90 90

10

Dikromov trioksid za uporabo v metalurgiji (CAS RN 1308-38-9) (1)

0 %

31.12.2016

ex 2823 00 00

10

Titanov dioksid (CAS RN 13463-67-7):

| — | čistoče 99,9 mas. % ali več |
| --- | --- |

—

čistoče 99,9 mas. % ali več

| — | s povprečno velikostjo zrn 1,2 μm ali več, vendar ne več kot 1,8 μm |
| --- | --- |

—

s povprečno velikostjo zrn 1,2 μm ali več, vendar ne več kot 1,8 μm

| — | s specifično površino 0,5 m2/g ali več, vendar ne več kot 7,5 m2/g |
| --- | --- |

—

s specifično površino 0,5 m2/g ali več, vendar ne več kot 7,5 m2/g

0 %

31.12.2017

ex 2823 00 00

20

Titanov dioksid (CAS RN 13463-67-7) s čistočo, ki ni manjša od 99,7 %, in ki vsebuje:

| — | manj kot 0,005 % kalija in natrija skupaj (izraženih kot natrij in elementarni kalij), |
| --- | --- |

—

manj kot 0,005 % kalija in natrija skupaj (izraženih kot natrij in elementarni kalij),

| — | manj kot 0,01 % fosforja (izraženega kot elementarni fosfor), |
| --- | --- |

—

manj kot 0,01 % fosforja (izraženega kot elementarni fosfor),

za uporabo v metalurgiji (1)

0 %

31.12.2017

ex 2825 10 00

10

Hidroksilamonijev klorid (CAS RN 5470-11-1)

0 %

31.12.2017

ex 2825 50 00

20

Bakrov (I ali II) oksid, ki vsebuje 78 mas. % ali več bakra in ne več kot 0,03 mas. % klorida

0 %

31.12.2018

ex 2825 60 00

10

Cirkonijev dioksid (CAS RN 1314-23-4)

0 %

31.12.2017

ex 2826 19 90

10

Volframov heksafluorid s čistoto 99,9 mas. % ali več (CAS RN 7783-82-6)

0 %

31.12.2015

ex 2826 90 80

15

Litijev heksafluorofosfat (CAS RN 21324-40-3)

0 %

31.12.2016

ex 2827 39 85

10

Bakrov monoklorid s čistočo 96 mas. % ali več, vendar ne več kot 99 mas. % (CAS RN 7758-89-6)

0 %

31.12.2018

ex 2827 39 85

20

Antimonov pentaklorid s čistoto 99 mas. % ali več (CAS RN 7647-18-9)

0 %

31.12.2016

ex 2827 39 85

30

Manganov diklorid (CAS RN 7773-01-5)

0 %

31.12.2014

ex 2827 49 90

10

Hidriran cirkonijev diklorid oksid

0 %

31.12.2018

ex 2830 10 00

10

Dinatrijev tetrasulfid, ki vsebuje 38 mas. % ali manj natrija, računano na suho maso

0 %

31.12.2018

ex 2833 29 80

20

Manganov sulfat monohidrat (CAS RN 10034-96-5)

0 %

31.12.2018

ex 2833 29 80

30

Cirkonijev sulfat (CAS RN 14644-61-2)

0 %

31.12.2015

ex 2835 10 00

10

Natrijev hipofosfit monohidrat (CAS RN 10039-56-2)

0 %

31.12.2017

ex 2836 91 00

20

Litijev karbonat, ki vsebuje eno ali več od naslednjih nečistoč, v podanih koncentracijah:

| — | 2 mg/kg ali več arzena; |
| --- | --- |

—

2 mg/kg ali več arzena;

| — | 200 mg/kg ali več kalcija; |
| --- | --- |

—

200 mg/kg ali več kalcija;

| — | 200 mg/kg ali več klorida; |
| --- | --- |

—

200 mg/kg ali več klorida;

| — | 20 mg/kg ali več železa; |
| --- | --- |

—

20 mg/kg ali več železa;

| — | 150 mg/kg ali več magnezija; |
| --- | --- |

—

150 mg/kg ali več magnezija;

| — | 20 mg/kg ali več težkih kovin; |
| --- | --- |

—

20 mg/kg ali več težkih kovin;

| — | 300 mg/kg ali več kalija; |
| --- | --- |

—

300 mg/kg ali več kalija;

| — | 300 mg/kg ali več natrija, |
| --- | --- |

—

300 mg/kg ali več natrija,

| — | 200 mg/kg ali več sulfatov, |
| --- | --- |

—

200 mg/kg ali več sulfatov,

določenih z metodami, ki so opisane v Evropski farmakopeji

0 %

31.12.2018

ex 2836 99 17

20

Cirkonijev (IV) bazični karbonat (CAS RN 15667-84-2)

0 %

31.12.2018

ex 2837 19 00

20

Bakrov cianid (CAS RN 544-92-3)

0 %

31.12.2018

ex 2837 20 00

10

Tetranatrijev heksacianoferat (II) (CAS RN 13601-19-9)

0 %

31.12.2016

ex 2837 20 00

20

Amonijev železov (III) heksacianoferat (II) (CAS RN 25869-00-5)

0 %

31.12.2017

ex 2839 19 00

10

Dinatrijev disilikat (CAS RN 13870-28-5)

0 %

31.12.2017

ex 2839 90 00

20

Kalcijev silikat (CAS RN 1344-95-2)

0 %

31.12.2018

2841 30 00

Natrijev dikromat (CAS RN 10588-01-9)

0 %

31.12.2018

ex 2841 80 00

10

Diamonijev volframat (amonijev paravolframat) (CAS RN 11120-25-5)

0 %

31.12.2017

ex 2841 90 85

10

Litij-kobaltov(III) oksid z vsebnostjo kobalta vsaj 59 mas. % (CAS RN 12190-79-3)

0 %

31.12.2017

ex 2841 90 85

20

Kalij-titanov oksid v prahu s čistostjo 99 mas. % ali več (CAS RN 12056-51-8)

0 %

31.12.2018

ex 2842 10 00

10

Sintetični beta zeolit v prahu

0 %

31.12.2018

ex 2842 10 00

20

Sintetični habazit zeolit v prahu

0 %

31.12.2014

ex 2842 90 10

10

Natrijev selenat (CAS RN 13410-01-0)

0 %

31.12.2014

ex 2843 29 00

10

Srebrov oksid, brez nitratov in karbonatov, z vsebnostjo najmanj 99,99 mas. % srebra glede na vsebnost kovin, za izdelavo baterij iz srebrovega oksida (1)

0 %

31.12.2016

2845 10 00

Težka voda (devterijev oksid) (Euratom) (CAS RN 7789-20-0)

0 %

31.12.2018

2845 90 10

Devterij in njegove spojine; vodik in njegove spojine; obogaten z devterijem; mešanice in raztopine, ki vsebujejo te proizvode (Euratom)

0 %

31.12.2018

ex 2845 90 90

10

Helij-3 (CAS RN 14762-55-1)

0 %

31.12.2016

ex 2845 90 90

20

Voda, obogatena z 95 mas. % ali več kisika-18 (CAS RN 14314-42-2)

0 %

31.12.2018

ex 2845 90 90

30

(13C)Ogljikov monoksid (CAS RN 1641-69-6)

0 %

31.12.2016

ex 2845 90 90

40

Železov borid, obogaten z več kot 95 mas. % bora-10 (CAS RN 200513-39-9)

0 %

31.12.2018

ex 2846 10 00

ex 3824 90 97

10

48

Koncentrat redkih zemljin, ki vsebuje 60 mas. % ali več, vendar ne več kot 95 mas. % oksidov redkih zemljin in ne več kot 1 mas. % cirkonijevega oksida, aluminijevega oksida ali železovega oksida, z izgubo pri sežigu 5 mas. % ali več

0 %

31.12.2018

ex 2846 10 00

20

Dicerijev trikarbonat, hidriran ali ne (CAS RN 537-01-9)

0 %

31.12.2018

ex 2846 10 00

30

Cerijev lantanov karbonat, hidriran ali ne

0 %

31.12.2018

ex 2846 10 00

40

Cerijev lantanov neodimov prazeodimov karbonat, hidriran ali ne

0 %

31.12.2014

2846 90 00

Anorganske ali organske spojine redkih zemeljskih kovin, itrija ali skandija ali iz mešanic teh kovin, razen tistih iz tarifne podštevilke 2846 10 00

0 %

31.12.2018

ex 2848 00 00

10

Fosfin (CAS RN 7803-51-2)

0 %

31.12.2018

ex 2850 00 20

10

Silan (CAS RN 7803-62-5)

0 %

31.12.2018

ex 2850 00 20

20

Arzin (CAS RN 7784-42-1)

0 %

31.12.2018

ex 2850 00 20

30

Titanov nitrid z velikostjo delcev ne več kot 250 nm (CAS RN 25583-20-4)

0 %

31.12.2017

ex 2850 00 20

40

Germanijev tetrahidrid (CAS RN 7782-65-2)

0 %

31.12.2016

ex 2850 00 20

50

Natrijev tetrahidroborat (CAS RN 16940-66-2) s:

| — | čistostjo 98 mas. % ali več in |
| --- | --- |

—

čistostjo 98 mas. % ali več in

| — | ne več kot 10 ppm železa |
| --- | --- |

—

ne več kot 10 ppm železa

kot dodatek pri proizvodnji polimerov, ki delujejo kot bariera za kisik (1)

0 %

31.12.2017

ex 2850 00 60

10

Natrijev azid (CAS RN 26628-22-8)

0 %

31.12.2018

ex 2853 00 90

10

Klorosulfonil izocianat (CAS RN 1189-71-5)

0 %

31.12.2016

ex 2903 39 90

10

Ogljikov tretrafluorid (tetrafluorometan) (CAS RN 75-73-0)

0 %

31.12.2018

ex 2903 39 90

15

Petrofluor(4-metil-2-penten) (CAS RN 84650-68-0)

0 %

31.12.2016

ex 2903 39 90

25

2,3,3,3-Tetrafluoroprop-1-en (CAS RN 754-12-1)

0 %

31.12.2017

ex 2903 39 90

30

Perfluoroetan (CAS RN 76-16-4)

0 %

31.12.2018

ex 2903 39 90

40

1,1-difluoroetan (CAS RN 75-37-6)

0 %

31.12.2018

ex 2903 39 90

50

1,1,1,3,3-Pentafluoropropan (CAS RN 460-73-1)

0 %

31.12.2018

ex 2903 39 90

70

1,1,1,2-Tetrafluoroetan, potrjeno brez vonja, z vsebnostjo ne več kot: 600 mas. ppm 1,1,2,2-tetrafluoroetana

| — | 2 mas. ppm pentafluoroetana |
| --- | --- |

—

2 mas. ppm pentafluoroetana

| — | 2 mas. ppm klordifluorometana |
| --- | --- |

—

2 mas. ppm klordifluorometana

| — | 2 mas. ppm klorpentafluoroetana |
| --- | --- |

—

2 mas. ppm klorpentafluoroetana

| — | 2 mas. ppm diklordifluorometana |
| --- | --- |

—

2 mas. ppm diklordifluorometana

za uporabo pri proizvodnji potisnih plinov farmacevtske kakovosti za medicinske inhalatorje z določenim odmerkom (CAS RN 811-97-2) (1)

0 %

31.12.2016

ex 2903 39 90

75

Trans-1,3,3,3-tetrafluoroprop-1-en (CAS RN1645-83-6)

0 %

31.12.2018

ex 2903 39 90

80

Heksafluoropropen (CAS RN 116-15-4)

0 %

31.12.2016

ex 2903 77 30

10

1,1,1-Triklorotrifluoroetan (CAS RN 354-58-5)

0 %

31.12.2018

ex 2903 77 90

10

Klorotrifluoroetilen (CAS RN 79-38-9)

0 %

31.12.2016

ex 2903 89 90

10

1,6,7,8,9,14,15,16,17,17,18,18-dodekakloropentaciklo [12.2.1.16,9.02,13.05,10]oktadeka-7,15-dien (CAS RN 13560-89-9)

0 %

31.12.2018

ex 2903 89 90

30

Oktafluorociklopenten (CAS RN 559-40-0)

0 %

31.12.2016

ex 2903 89 90

40

Heksabromociklododekan

0 %

31.12.2016

ex 2903 89 90

50

Klorociklopentan (CAS RN 930-28-9)

0 %

31.12.2017

ex 2903 99 90

20

1,2-bis(pentabromofenil)etan (CAS RN 84852-53-9)

0 %

31.12.2018

ex 2903 99 90

40

2,6-diklorotoluen, s čistoto 99 mas. % ali več, in ki vsebuje:

| — | 0,001 mg/kg ali manj tetraklorodibenzodioksina, |
| --- | --- |

—

0,001 mg/kg ali manj tetraklorodibenzodioksina,

| — | 0,001 mg/kg ali manj tetraklorodibenzifurana in, |
| --- | --- |

—

0,001 mg/kg ali manj tetraklorodibenzifurana in,

| — | 0,2 mg/kg ali manj tetraklorobifenila |
| --- | --- |

—

0,2 mg/kg ali manj tetraklorobifenila

0 %

31.12.2018

ex 2903 99 90

50

Fluorobenzen (CAS RN 462-06-6)

0 %

31.12.2018

ex 2903 99 90

70

α,α,α’,α’-Tetrakloro-o-ksilen (CAS RN 25641-99-0)

0 %

31.12.2015

ex 2903 99 90

80

1-Bromo-3,4,5-trifluorobenzen (CAS RN 138526-69-9)

0 %

31.12.2018

ex 2903 99 90

85

2-Bromo-9H-fluoren (CAS RN 1133-80-8)

0 %

31.12.2018

ex 2904 10 00

30

Natrijev p-stirensulfonat (CAS RN 2695-37-6)

0 %

31.12.2014

ex 2904 10 00

50

Natrijev 2-metilprop-2-en-1-sulfonat (CAS RN 1561-92-8)

0 %

31.12.2014

ex 2904 20 00

10

Nitrometan (CAS RN 75-52-5)

0 %

31.12.2015

ex 2904 20 00

20

Nitroetan (CAS RN 79-24-3)

0 %

31.12.2015

ex 2904 20 00

30

1-Nitropropan (CAS RN 108-03-2)

0 %

31.12.2015

ex 2904 20 00

40

2-Nitropropan (CAS RN 79-46-9)

0 %

31.12.2014

ex 2904 90 40

10

Trikloronitrometan, za proizvodnjo izdelkov iz tarifne podštevilke 3808 92 (CAS RN 76-06-2) (1)

0 %

31.12.2014

ex 2904 90 95

20

1-Kloro-2,4-dinitrobenzen (CAS RN 97-00-7)

0 %

31.12.2014

ex 2904 90 95

30

Tozil klorid (CAS RN 98-59-9)

0 %

31.12.2014

ex 2904 90 95

40

4-Klorobenzensulfonil klorid (CAS RN 98-60-2)

0 %

31.12.2017

ex 2904 90 95

50

Etansulfonil klorid (CAS RN 594-44-5)

0 %

31.12.2018

ex 2905 19 00

11

Kalijev terc-butanolat (CAS RN 865-47-4), v obliki raztopine v tetrahidrofuranu ali ne, v skladu z opombo 1e k poglavju 29 KN

0 %

31.12.2018

ex 2905 19 00

30

2,6-Dimetilheptan-4-ol (CAS RN 108-82-7)

0 %

31.12.2018

ex 2905 19 00

40

2,6-Dimetilheptan-2-ol (CAS RN 13254-34-7)

0 %

31.12.2014

ex 2905 19 00

70

Titanov tetrabutanolat (CAS RN 5593-70-4)

0 %

31.12.2017

ex 2905 19 00

80

Titanov tetraizopropoksid (CAS RN 546-68-9)

0 %

31.12.2017

ex 2905 19 00

85

Titanijev tetraetanolat (CAS RN 3087-36-3)

0 %

31.12.2018

ex 2905 29 90

10

3,5-Dimetilheks-1-in-3-ol (CAS RN 107-54-0)

0 %

31.12.2014

ex 2905 29 90

20

Dec-9-en-1-ol (CAS RN 13019-22-2)

0 %

31.12.2014

ex 2905 29 90

30

Dodeka-8,10-dien-1-ol (CAS RN 33956-49-9)

0 %

31.12.2015

ex 2905 39 95

10

Propan-1,3-diol (CAS RN 504-63-2)

0 %

31.12.2015

ex 2905 39 95

20

Butan-1,2-diol (CAS RN 584-03-2)

0 %

31.12.2016

ex 2905 39 95

30

2,4,7,9-Tetrametil-4,7-dekanediol (CAS RN 17913-76-7)

0 %

31.12.2016

ex 2905 39 95

40

Dekan-1,10-diol (CAS RN 112-47-0)

0 %

31.12.2017

ex 2905 39 95

50

2-Metil-2-propilpropan-1,3-diol (CAS RN 78-26-2)

0 %

31.12.2018

ex 2905 49 00

10

Etilidintrimetanol (CAS RN 77-85-0)

0 %

31.12.2014

ex 2905 59 98

20

2,2,2-Trifluoroetanol (CAS RN 75-89-8)

0 %

31.12.2014

2906 11 00

Mentol (CAS RN 1490-04-6)

0 %

31.12.2018

ex 2906 19 00

10

Cikloheksa-1,4-ilendimetanol (CAS RN 105-08-8)

0 %

31.12.2018

ex 2906 19 00

20

4,4′-Izopropilidendicikloheksanol (CAS RN 80-04-6)

0 %

31.12.2018

ex 2906 29 00

10

2,2′-(m-Fenilen)dipropan-2-ol (CAS RN 1999-85-5)

0 %

31.12.2014

ex 2906 29 00

20

1-Hidroksimetil-4-metil-2,3,5,6-tetrafluorobenzen (CAS RN 79538-03-7)

0 %

31.12.2018

ex 2906 29 00

30

2-Feniletanol (CAS RN 60-12-8)

0 %

31.12.2017

ex 2907 15 90

10

2-Naftol (CAS RN 135-19-3)

0 %

31.12.2016

ex 2907 19 90

10

2,3,5-Trimetilfenol (CAS RN 697-82-5)

0 %

31.12.2014

ex 2907 19 90

20

Bifenil-4-ol (CAS RN 92-69-3)

0 %

31.12.2018

ex 2907 21 00

10

Rezorcinol (CAS RN 108-46-3)

0 %

31.12.2018

ex 2907 23 00

10

4,4′-Izopropilidenedifenol (CAS RN 80-05-7)

0 %

31.12.2017

ex 2907 29 00

15

6,6′-Di-tert-butil-4,4′-butilidenedi-m-krezol (CAS RN 85-60-9)

0 %

31.12.2018

ex 2907 29 00

20

4,4′-(3,3,5-trimetilcikloheksiliden)difenol (CAS RN 129188-99-4)

0 %

31.12.2018

ex 2907 29 00

30

4, 4′,4′′-Etilidintrifenol (CAS RN 27955-94-8)

0 %

31.12.2018

ex 2907 29 00

35

4-[2-(4-Hidroksi-3-prop-2-enilfenil)propan-2-il]-2-prop-2-enilfenol (CAS RN 1745-89-7)

0 %

31.12.2016

ex 2907 29 00

40

2,3,5-Trimetilhidrokinon (CAS RN 700-13-0)

0 %

31.12.2016

ex 2907 29 00

45

2-Metilhidrokinon (CAS RN 95-71-6)

0 %

31.12.2016

ex 2907 29 00

50

6,6′,6′′-tricikloheksil-4,4′,4′′-butan-1,1,3-triiltrii(m-kreozol) (CAS RN 111850-25-0)

0 %

31.12.2018

ex 2907 29 00

55

Bifenil-2,2′-diol (CAS RN 1806-29-7)

0 %

31.12.2017

ex 2907 29 00

70

2,2′,2′′,6,6′,6′′-Heksa-terc-butil-α,α’,α′′-(mezitilen-2,4,6-triil)tri-p-krezol (CAS RN 1709-70-2)

0 %

31.12.2018

ex 2907 29 00

85

Fluoroglucinol, hidriran ali ne

0 %

31.12.2018

ex 2908 19 00

10

Pentafluorofenol (CAS RN 771-61-9)

0 %

31.12.2018

ex 2908 19 00

20

4,4′-(Perfluoroizopropiliden)difenol (CAS RN 1478-61-1)

0 %

31.12.2018

ex 2908 99 00

30

4-Nitrofenol (CAS RN 100-02-7)

0 %

31.12.2018

ex 2908 99 00

40

4,5-Dihidroksinaftalen-2,7-disulfonska kislina (CAS RN 148-25-4)

0 %

31.12.2017

ex 2909 19 90

20

Bis(2-kloretil) eter (CAS RN 111-44-4)

0 %

31.12.2018

ex 2909 19 90

30

Mešanica izomerov nonaflourobutil metil etra ali nonaflourobutil etil etra, s čistoto 99 mas. % ali več

0 %

31.12.2018

ex 2909 19 90

50

3-Etoksi-perfluoro-2-metilheksan (CAS RN 297730-93-9)

0 %

31.12.2016

ex 2909 19 90

60

1-Metoksiheptafluoropropan (CAS RN 375-03-1)

0 %

31.12.2018

ex 2909 20 00

10

8-Metoksicedran (CAS RN 19870-74-7)

0 %

31.12.2016

ex 2909 30 38

10

Bis(pentabromofenil) eter (CAS RN 1163-19-5)

0 %

31.12.2018

ex 2909 30 38

20

1,1′-Propan-2,2-diilbis[3,5-dibromo-4-(2,3-dibromopropoksi)benzen] (CAS RN 21850-44-2)

0 %

31.12.2016

ex 2909 30 90

10

2-(Fenilmetoksi)naftalen (CAS RN 613-62-7)

0 %

31.12.2014

ex 2909 30 90

20

1,2-Bis(3-metil-fenoksi)etan (CAS RN 54914-85-1)

0 %

31.12.2014

ex 2909 30 90

30

3,4,5-Trimetoksitoluen (CAS RN 6443-69-2)

0 %

31.12.2015

ex 2909 50 00

10

4-(2-metoksietil)fenol (CAS RN 56718-71-9)

0 %

31.12.2018

ex 2909 50 00

20

Ubikinol (CAS RN 992-78-9)

0 %

31.12.2015

ex 2909 60 00

10

Bis(α,α-dimetilbenzil) peroksid (CAS RN 80-43-3)

0 %

31.12.2018

ex 2909 60 00

20

1,4-Di(2-terc-butilperoksiizopropil)benzen (CAS RN 25155-25-3)

0 %

31.12.2016

ex 2910 90 00

15

1,2-Epoksicikloheksan (CAS RN 286-20-4)

0 %

31.12.2018

ex 2910 90 00

30

2,3-Epoksipropan-1-ol (glicidol) (CAS RN 556-52-5)

0 %

31.12.2018

ex 2910 90 00

80

Alil glicidil eter (CAS RN 106-92-3)

0 %

31.12.2016

ex 2912 29 00

40

(2E,4E,6E,8E,10E,12E)-2,7,11-Trimetil-13-(2,6,6-trimetil-1-cikloheksen-1-il)-2,4,6,8,10,12-tridekaheksenal (CAS RN 1638-05-7)

0 %

31.12.2016

ex 2912 29 00

50

4-Izobutilbenzaldehid (CAS RN 40150-98-9)

0 %

31.12.2017

ex 2912 29 00

60

3,4-Dimetilbenzaldehid (CAS RN 5973-71-7)

0 %

31.12.2018

ex 2912 49 00

10

3-Fenoksibenzaldehid (CAS RN 39515-51-0)

0 %

31.12.2018

ex 2912 49 00

20

4-Hidroksibenzaldehid (CAS RN 123-08-0)

0 %

31.12.2017

ex 2912 49 00

30

Salicilaldehid (CAS RN 90-02-8)

0 %

31.12.2015

ex 2914 19 90

20

Heptan-2-on (CAS RN 110-43-0)

0 %

31.12.2017

ex 2914 19 90

30

3-Metilbutanon (CAS RN 563-80-4)

0 %

31.12.2017

ex 2914 19 90

40

Pentan-2-on (CAS RN 107-87-9)

0 %

31.12.2017

ex 2914 29 00

20

Cikloheksadek-8-enon (CAS RN 3100-36–5)

0 %

31.12.2018

ex 2914 29 00

30

(R)-p-menta-1(6),8-dien-2-on (CAS RN 6485-40-1)

0 %

31.12.2015

ex 2914 29 00

40

Kafra

0 %

31.12.2018

ex 2914 29 00

50

trans-β-Damascone (CAS RN 23726-91-2)

0 %

31.12.2016

ex 2914 39 00

30

Benzofenon (CAS RN 119-61-9)

0 %

31.12.2017

ex 2914 39 00

50

4-Fenilbenzofenon (CAS RN 2128-93-0)

0 %

31.12.2018

ex 2914 39 00

60

4-Metilbenzofenon (CAS RN 134-84-9)

0 %

31.12.2018

ex 2914 39 00

70

Benzil (CAS RN 134-81-6)

0 %

31.12.2017

ex 2914 39 00

80

4′-Metilacetofenon (CAS RN 122-00-9)

0 %

31.12.2017

ex 2914 50 00

20

3′-Hidroksiacetofenon (CAS RN 121-71-1)

0 %

31.12.2015

ex 2914 50 00

25

4′-Metoksiacetofenon (CAS RN 100-06-1)

0 %

31.12.2018

ex 2914 50 00

30

2′-Hidroksiacetofenon (CAS RN 118-93-4)

0 %

31.12.2018

ex 2914 50 00

36

2,7-Dihidroksi-9-fluorenon (CAS RN 42523-29-5)

0 %

31.12.2018

ex 2914 50 00

40

4-(4-Hidroksifenil)butan-2-on (CAS RN 5471-51-2)

0 %

31.12.2016

ex 2914 50 00

45

3,4-Dihidroksibenzofenon (CAS RN 10425-11-3)

0 %

31.12.2017

ex 2914 50 00

60

2,2-Dimetoksi-2-fenilacetofenon (CAS RN 24650-42-8)

0 %

31.12.2017

ex 2914 50 00

70

16α,17α-Epoksi-3β-hidroksipregn-5-en-20-on (CAS RN 974-23-2)

0 %

31.12.2017

ex 2914 50 00

80

2′,6′-Dihidroksiacetofenon (CAS RN 699-83-2)

0 %

31.12.2018

ex 2914 69 90

10

2-Etilantrakinon (CAS RN 84-51-5)

0 %

31.12.2018

ex 2914 69 90

20

2-Pentilantrakinon (CAS RN 13936-21-5)

0 %

31.12.2014

ex 2914 69 90

30

1,4-Dihidroksiantrakinon (CAS RN 81-64-1)

0 %

31.12.2018

ex 2914 69 90

40

p-Benzokinon (CAS RN 106-51-4)

0 %

31.12.2016

ex 2914 70 00

20

2,4′-Difluorobenzofenon (CAS RN 342-25-6)

0 %

31.12.2017

ex 2914 70 00

40

Perfluoro(2-metilpentan-3-on) (CAS RN 756-13-8)

0 %

31.12.2018

ex 2914 70 00

50

3′-Kloropropiofenon (CAS RN 34841-35-5)

0 %

31.12.2018

ex 2914 70 00

60

4′-tert-Butil-2′,6′-dimetil-3′,5′-dinitroacetofenon (CAS RN 81-14-1)

0 %

31.12.2015

ex 2914 70 00

70

4-Kloro-4′-hidroksibenzofenon (CAS RN 42019-78-3)

0 %

31.12.2016

ex 2915 29 00

10

Antimonov triacetat (CAS RN 6923-52-0)

0 %

31.12.2018

ex 2915 39 00

20

Izopentil acetat (CAS RN 123-92-2)

0 %

31.12.2017

ex 2915 39 00

40

terc-Butil acetat (CAS RN 540-88-5)

0 %

31.12.2018

ex 2915 39 00

50

3-Acetilfenil acetat (CAS RN 2454-35-5)

0 %

31.12.2014

ex 2915 39 00

60

Dodec-8-enil acetat (CAS RN 28079-04-1)

0 %

31.12.2015

ex 2915 39 00

65

Dodeka-7,9-dienil acetat (CAS RN 54364-62-4)

0 %

31.12.2015

ex 2915 39 00

70

Dodec-9-enil acetat (CAS RN 16974-11-1)

0 %

31.12.2015

ex 2915 39 00

75

Izobornil acetat (CAS RN 125-12-2)

0 %

31.12.2016

ex 2915 39 00

80

1-Feniletil acetat (CAS RN 93-92-5)

0 %

31.12.2016

ex 2915 39 00

85

2-tert-Butilcikloheksil acetat (CAS RN 88-41-5)

0 %

31.12.2018

ex 2915 60 19

10

Etil butirat (CAS RN 105-54-4)

0 %

31.12.2017

ex 2915 90 70

30

3,3-Dimetilbutiril klorid (CAS RN 7065-46-5)

0 %

31.12.2017

ex 2915 90 70

40

Nonanojska kislina (pelargonska kislina) (CAS RN 112-05-0)

0 %

31.12.2018

ex 2915 90 70

50

Alil heptanoat (CAS RN 142-19-8)

0 %

31.12.2014

ex 2915 90 70

55

Trietil ortoformat (CAS RN 122-51-0)

0 %

31.12.2018

ex 2915 90 70

60

Etil-6,8-diklorooktanoat (CAS RN 1070-64-0)

0 %

31.12.2015

ex 2915 90 70

70

Kobaltovi borat-neodekanoat kompleksi, s čistoto 92 mas. % ali več (CAS RN 68457-13-6)

0 %

31.12.2016

ex 2915 90 70

75

2,2-Dimetilbutiril klorid (CAS RN 5856-77-9)

0 %

31.12.2017

ex 2915 90 70

80

Etil difluoroacetat (CAS RN 454-31-9)

0 %

31.12.2016

ex 2916 12 00

10

2-terc-Butil-6-(3-terc-butil-2-hidroksi-5-metilbenzil)-4-metilfenil akrilat (CAS RN 61167-58-6)

0 %

31.12.2018

ex 2916 12 00

40

2,4-Di-terc-pentil-6-[1-(3,5-di-terc-pentil-2-hidroksifenil)etil]fenilakrilat (CAS RN 123968-25-2)

0 %

31.12.2018

ex 2916 12 00

70

2- (2-Viniloksietoksi) etil akrilat (CAS RN 86273-46-3)

0 %

31.12.2017

ex 2916 13 00

10

Hidroksicinkov metakrilat v prahu (CAS RN 63451-47-8)

0 %

31.12.2014

ex 2916 13 00

20

Cinkov dimetakrilat, v obliki prahu (CAS RN 13189-00-9)

0 %

31.12.2018

ex 2916 14 00

10

2,3-Epoksipropil metakrilat (CAS RN 106-91-2)

0 %

31.12.2018

ex 2916 19 95

20

Metil 3,3-dimetilpent-4-enoat (CAS RN 63721-05-1)

0 %

31.12.2018

ex 2916 19 95

40

Sorbinska kislina za uporabo pri proizvodnji živalske krme (CAS RN 110-44-1) (1)

0 %

31.12.2018

ex 2916 20 00

50

Etil 2,2-dimetil-3-(2-metilpropenil)ciklopropankarboksilat (CAS RN 97-41-6)

0 %

31.12.2018

ex 2916 20 00

60

3-Cikloheksilpropanojska kislina (CAS RN 701-97-3)

0 %

31.12.2015

ex 2916 31 00

10

Benzil benzoat (CAS RN 120-51-4)

0 %

31.12.2016

ex 2916 39 90

10

2,3,4,5-Tetrafluorobenzojska kislina (CAS RN 1201-31-6)

0 %

31.12.2016

ex 2916 39 90

15

2-Kloro-5-nitrobenzojska kislina (CAS RN 2516-96-3)

0 %

31.12.2016

ex 2916 39 90

20

3,5-Diklorobenzoil klorid (CAS RN 2905-62-6)

3,6 %

31.12.2018

ex 2916 39 90

25

2-Metil-3-(4-fluorofenil)-propionil klorid (CAS RN 1017183-70-8)

0 %

31.12.2015

ex 2916 39 90

30

2,4,6-Trimetilbenzoil klorid (CAS RN 938-18-1)

0 %

31.12.2015

ex 2916 39 90

35

Metil 4-tert-butilbenzoat (CAS RN 26537-19-9)

0 %

31.12.2018

ex 2916 39 90

38

6-Bromonaftalen-2-karboksilna kislina (CAS RN 5773-80-8)

0 %

31.12.2018

ex 2916 39 90

45

2-Klorobenzojska kislina (CAS RN 118-91-2)

0 %

31.12.2016

ex 2916 39 90

50

3,5-Dimetilbenzoil klorid (CAS RN 6613-44-1)

0 %

31.12.2018

ex 2916 39 90

55

4-terc-Butilbenzojska kislina (CAS RN 98-73-7)

0 %

31.12.2017

ex 2916 39 90

60

4-Etilbenzoil klorid (CAS RN 16331-45-6)

0 %

31.12.2018

ex 2916 39 90

70

Ibuprofen (INN) (CAS RN 15687-27-1)

0 %

31.12.2018

ex 2916 39 90

75

m-Toluidinska kislina (CAS RN 99-04-7)

0 %

31.12.2017

ex 2916 39 90

85

(2,4,5-trifluorofenil)ocetna kislina (CAS RN 209995-38-0)

0 %

31.12.2017

ex 2917 11 00

20

Bis(p-metilbenzil) oksalat (CAS RN 18241-31-1)

0 %

31.12.2018

ex 2917 11 00

30

Kobaltov oksalat (CAS RN 814-89-1)

0 %

31.12.2014

ex 2917 19 10

10

Dimetil malonat (CAS RN 108-59-8)

0 %

31.12.2014

ex 2917 19 10

20

Dietil malonat (CAS RN 105-53-3)

0 %

31.12.2017

ex 2917 19 90

20

Natrijev 1,2-bis(cikloheksiloksikarbonil)etansulfonat (CAS RN 23386-52-9)

0 %

31.12.2018

ex 2917 19 90

30

Etilen-brasilat (CAS RN 105-95-3)

0 %

31.12.2014

ex 2917 19 90

50

Tetradekandiojska kislina (CAS RN 821-38-5)

0 %

31.12.2015

ex 2917 19 90

70

Itakonska kislina (CAS RN 97-65-4)

0 %

31.12.2018

ex 2917 20 00

30

1,4,5,6,7,7-Heksakloro-8,9,10-trinorborn-5-en-2,3-dikarboksil anhidrid (CAS RN 115-27-5)

0 %

31.12.2018

ex 2917 20 00

40

3-Metil-1,2,3,6-tetrahidroftal andhidrid (CAS RN 5333-84-6)

0 %

31.12.2018

ex 2917 34 00

10

Dialil ftalat (CAS RN 131-17-9)

0 %

31.12.2018

ex 2917 39 95

20

Dibutil-1,4-benzendikarboksilat (CAS RN 1962-75-0)

0 %

31.12.2015

ex 2917 39 95

30

Benzen-1,2:4,5-tetrakarboksil dianhidrid (CAS RN 89-32-7)

0 %

31.12.2015

ex 2918 16 00

20

Kalcijev diglukonat monohidrat (CAS RN 66905-23-5) za uporabo v proizvodnji kalcijevega glukonata laktata (CAS RN 11116-97-5) (1)

0 %

31.12.2018

ex 2918 19 98

20

L-Maleinska kislina (CAS RN 97-67-6)

0 %

31.12.2018

ex 2918 29 00

10

Monohidroksinaftojske kisline

0 %

31.12.2018

ex 2918 29 00

35

n-Propilester 3,4,5-trihidroksibenzoat (CAS RN 121-79-9)

0 %

31.12.2017

ex 2918 29 00

50

Heksametilen bis[3-(3,5-di-terc-butil-4-hidroksifenil)propionat] (CAS RN 35074-77-2)

0 %

31.12.2018

ex 2918 29 00

60

Metilni, etilni, propilni ali butilni estri 4-hidrobenzojske kisline ali njihove natrijeve soli (CAS RN 35285-68-8, 99-76-3, 5026-62-0, 94-26-8, 94-13-3, 35285-69-9, 120-47-8, 36457-20-2 or 4247-02-3)

0 %

31.12.2016

ex 2918 30 00

30

Metil-2-benzoilbenzoat (CAS RN 606-28-0)

0 %

31.12.2018

ex 2918 30 00

50

Etil acetoacetat (CAS RN 141-97-9)

0 %

31.12.2017

ex 2918 99 90

10

3,4-Epoksicikloheksilmetil 3,4-epoksicikloheksankarboksilat (CAS RN 2386-87-0)

0 %

31.12.2018

ex 2918 99 90

15

Etil 2,3-epoksi-3-fenilbutirat (CAS RN 77-83-8)

0 %

31.12.2017

ex 2918 99 90

20

Metil 3-metoksiakrilat (CAS RN 5788-17-0)

0 %

31.12.2014

ex 2918 99 90

30

Metil 2-(4-hidroksifenoksi)propionat (CAS RN 96562-58-2)

0 %

31.12.2018

ex 2918 99 90

40

trans-4-Hidroksi-3-metoksicinamska kislina (CAS RN 1135-24-6)

0 %

31.12.2018

ex 2918 99 90

50

Metil 3,4,5-trimetoksibenzoat (CAS RN 1916-07-0)

0 %

31.12.2018

ex 2918 99 90

60

3,4,5-Trimetoksibenzojeva kislina (CAS RN 118-41-2)

0 %

31.12.2018

ex 2918 99 90

70

Alil-(3-metilbutoksi)acetat (CAS RN 67634-00-8)

0 %

31.12.2014

ex 2918 99 90

80

Natrijev 5-[2-kloro-4-(trifluorometil)fenoksi]-2-nitrobenzoat (CAS RN 62476-59-9)

0 %

31.12.2016

ex 2919 90 00

10

2,2′-Metilen bis(4,6-di-terc-butilfenil) fostat, mononatrijeva sol (CAS RN 85209-91-2)

0 %

31.12.2018

ex 2919 90 00

30

Aluminijev hidroksi bis[2,2′-metilen bis(4,6-di-terc-butilfenil)fosfat] (CAS RN 151841-65-5)

0 %

31.12.2018

ex 2919 90 00

40

Tri-n-heksilfosfat (CAS RN 2528-39-4)

0 %

31.12.2018

ex 2919 90 00

50

Trietil fosfat (CAS RN 78-40-0)

0 %

31.12.2016

ex 2920 19 00

10

Fenitrotion (ISO) (CAS RN 122-14-5)

0 %

31.12.2018

ex 2920 19 00

20

Tolklofos-metil (ISO) (CAS RN 57018-04-9)

0 %

31.12.2018

ex 2920 90 10

10

Dietil sulfat (CAS RN 64-67-5)

0 %

31.12.2018

ex 2920 90 10

20

Dialil 2,2′-oksidietil dikarbonat (CAS RN 142-22-3)

0 %

31.12.2018

ex 2920 90 10

40

Dimetil karbonat (CAS RN 616-38-6)

0 %

31.12.2018

ex 2920 90 10

50

Di-terc-butil dikarbonat (CAS RN 24424-99-5)

0 %

31.12.2018

ex 2920 90 10

60

2,4-Di-tert-butil-5-nitrofenil metil karbonat (CAS RN 873055-55-1)

0 %

31.12.2017

2920 90 30

trimetil fosfit (trimetoksifosfin) (CAS RN 121-45-9)

0 %

31.12.2018

2920 90 40

Trietil fosfit (CAS RN 122-52-1)

0 %

31.12.2016

ex 2920 90 85

10

O,O’-Dioktadekil pentaeritritol bis(fosfit) (CAS RN 3806-34-6)

0 %

31.12.2018

ex 2920 90 85

20

Tris(metilfenil)fosfit (CAS RN 25586-42-9)

0 %

31.12.2015

ex 2920 90 85

30

2,2′-[[3,3′,5,5′-Tetrakis(1,1-dimetiletil)[1,1′-bifenil]-2,2′-diil]bis(oksi)]bis[bifenil-1,3,2-dioksafosfepin], (CAS RN 138776-88-2)

0 %

31.12.2015

ex 2920 90 85

40

Bis(2,4-dikumilfenil)pentaeritritol difosfit (CAS RN 154862-43-8)

0 %

31.12.2015

ex 2920 90 85

50

Fosetil-aluminij (CAS RN 39148-24-8)

0 %

31.12.2018

ex 2920 90 85

60

Bis(neopentilglikolato)diboron (CAS RN 201733-56-4)

0 %

31.12.2018

ex 2921 19 50

ex 2929 90 00

10

20

Dietilamino-trietoksisilan (CAS RN 35077-00-0)

0 %

31.12.2014

ex 2921 19 60

10

2-(N,N-dietilamino) etil klorid hidroklorid (CAS RN 869-24-9)

0 %

31.12.2017

ex 2921 19 99

20

Etil(2-metilalil)amin (CAS RN 18328-90-0)

0 %

31.12.2018

ex 2921 19 99

30

Alilamin (CAS RN 107-11-9)

0 %

31.12.2018

ex 2921 19 99

60

Tetrakis(etilmetilamino) cirkonij (IV), (CAS RN 175923-04-3)

0 %

31.12.2018

ex 2921 19 99

70

N,N-Dimetiloktilamin – borov triklorid (1: 1) (CAS RN 34762-90-8)

0 %

31.12.2017

ex 2921 29 00

20

Tris[3-(dimetilamino)propil]amin (CAS RN 33329-35-0)

0 %

31.12.2018

ex 2921 29 00

30

Bis[3-(dimetilamino)propil]metilamin (CAS RN 3855-32-1)

0 %

31.12.2018

ex 2921 29 00

40

Dekametilendiamin (CAS RN 646-25-3)

0 %

31.12.2015

ex 2921 29 00

50

N’-[3-(Dimetilamino)propil]-N,N-dimetilpropan-1,3-diamin, (CAS RN 6711-48-4)

0 %

31.12.2016

ex 2921 30 99

30

1,3-Cikloheksandimetanamin (CAS RN 2579-20-6)

0 %

31.12.2015

ex 2921 30 99

40

Ciklopropilamin (CAS RN 765-30-0)

0 %

31.12.2017

ex 2921 42 00

15

4-Amino-3-nitrobenzensulfonska kislina (CAS RN 616-84-2)

0 %

31.12.2018

ex 2921 42 00

20

3-Kloroanilin (CAS RN 108-42-9)

0 %

31.12.2018

ex 2921 42 00

25

Natrijev hidrogen 2-aminobenzen-1,4-disulfonat (CAS RN 24605-36-5)

0 %

31.12.2018

ex 2921 42 00

35

2-Nitroanilin (CAS RN 88-74-4)

0 %

31.12.2018

ex 2921 42 00

45

2,4,5-Trikloroanilin (CAS RN 636-30-6)

0 %

31.12.2018

ex 2921 42 00

50

3-Aminobenzensulfonska kislina (CAS RN 121-47-1)

0 %

31.12.2018

ex 2921 42 00

70

2-Aminobenzen-1,4-disulfonska kislina v(CAS RN 98-44-2)

0 %

31.12.2014

ex 2921 42 00

80

4-Kloro-2-nitroanilin (CAS RN 89-63-4)

0 %

31.12.2018

ex 2921 42 00

82

2-Kloro-4-nitroanilin (CAS RN 121-87-9)

0 %

31.12.2015

ex 2921 42 00

85

3,5-Dikloroanilin (CAS RN 626-43-7)

0 %

31.12.2018

ex 2921 42 00

86

2,5-Dikloroanilin, s čistočo 99,5 mas. % ali več (CAS RN 95-82-9)

0 %

31.12.2017

ex 2921 42 00

87

N-Metilanilin (CAS RN 100-61-8)

0 %

31.12.2017

ex 2921 42 00

88

3,4-Dikloroanilin-6-sulfonska kislina (CAS RN 6331-96-0)

0 %

31.12.2017

ex 2921 43 00

20

4-Amino-6-klorotoluen-3-sulfonska kislina (CAS RN 88-51-7)

0 %

31.12.2018

ex 2921 43 00

30

3-Nitro-p-toluidin (CAS RN 119-32-4)

0 %

31.12.2018

ex 2921 43 00

40

4-Aminotoluen-3-sulfonska kislina (CAS RN 88-44-8)

0 %

31.12.2018

ex 2921 43 00

50

4-Aminobenzotrifluorid (CAS RN 455-14-1)

0 %

31.12.2015

ex 2921 43 00

60

3-Aminobenzotrifluorid (CAS RN 98-16-8)

0 %

31.12.2015

ex 2921 43 00

70

N-Etil-m-toluidin(CAS RN 102-27-2)

0 %

31.12.2016

ex 2921 43 00

80

6-Kloro-α,α,α-trifluoro-m-toluidin (CAS RN 121-50-6)

0 %

31.12.2017

ex 2921 44 00

20

Difenilamin (CAS RN 122-39-4)

0 %

31.12.2018

ex 2921 45 00

10

Natrijev hidrogen 3-aminonaftalen-1,5-disulfonat (CAS RN 4681-22-5)

0 %

31.12.2014

ex 2921 45 00

20

2-Aminonaftalen-1,5-disulfonska kislina (CAS RN 117-62-4) ali ena od njenih natrijevih soli (CAS RN 19532-03-7) ali (CAS RN 62203-79-6)

0 %

31.12.2018

ex 2921 45 00

40

1-Naftilamin (CAS RN 134-32-7)

0 %

31.12.2014

ex 2921 45 00

50

7-Aminonaftalen-1,3,6-trisulfonska kislina (CAS RN 118-03-6)

0 %

31.12.2018

ex 2921 49 00

20

Pendimetalin (ISO) (CAS RN 40487-42-1)

3,5 %

31.12.2018

ex 2921 49 00

40

N-1-Naftilanilin (CAS RN 90-30-2)

0 %

31.12.2018

ex 2921 49 00

60

N-Benzil-N-etilanilin (CAS RN 92-59-1)

0 %

31.12.2014

ex 2921 49 00

70

2-Klorobenzilamin (CAS RN 89-97-4)

0 %

31.12.2015

ex 2921 49 00

80

4-Heptafluoroizopropil-2-metilanilin (CAS RN 238098-26-5)

0 %

31.12.2015

ex 2921 49 00

85

4-Izopropilanilin (CAS RN 99-88-7)

0 %

31.12.2017

ex 2921 51 19

20

Toluendiamin (TDA), ki vsebuje 78 mas. % ali več, vendar ne več kot 82 mas. % 4-metil-m-fenilendiamina in 18 mas. % ali več, vendar ne več kot 22 mas. % 2-metil-m-fenilendiamina, in z vsebnostjo ostankov katrana, ki ne presega 0,23 mas. %

0 %

31.12.2018

ex 2921 51 19

30

2-Metil-p-fenilendiamin sulfat (CAS RN 615-50-9)

0 %

31.12.2018

ex 2921 51 19

40

p-Fenilendiamin (CAS RN 106-50-3)

0 %

31.12.2016

ex 2921 51 19

50

Mono- in dikloroderivati p-fenilendiamina in p-diaminotoluena

0 %

31.12.2014

ex 2921 51 19

60

2,4-Diaminobenzensulfonska kislina (CAS RN 88-63-1)

0 %

31.12.2018

ex 2921 59 90

10

Mešanice izomerov 3,5-dietiltoluendiamina

0 %

31.12.2018

ex 2921 59 90

30

3,3′-Diklorobenzidin dihidroklorid (CAS RN 612-83-9)

0 %

31.12.2017

ex 2921 59 90

40

4,4′-Diaminostilben-2,2′-disulfonska kislina (CAS RN 81-11-8)

0 %

31.12.2018

ex 2921 59 90

50

N-Etil-N’,N’-dimetil-N-feniletilen-1,2-diamin (CAS RN 27692-91-7)

0 %

31.12.2014

ex 2921 59 90

60

(2R,5R)-1,6-Difenilheksan-2,5-diamin dihidroklorid (CAS RN 1247119-31-8)

0 %

31.12.2017

ex 2922 19 85

20

2-(2-Metoksifenoksi)etilamin hidroklorid (CAS RN 64464-07-9)

0 %

31.12.2017

ex 2922 19 85

25

Titanov bis(trietanolamin)diizopropoksid (CAS RN 36673-16-2)

0 %

31.12.2017

ex 2922 19 85

30

N,N,N’,N’-Tetrametil-2,2′-oksibis(etilamin) (CAS RN 3033-62-3)

0 %

31.12.2018

ex 2922 19 85

40

2-(Dimetilamino) etil benzoat (CAS RN 2208-05-1)

0 %

31.12.2014

ex 2922 19 85

45

2-[2-Hidroksietil(oktadecil)amino]etanol (CAS RN 10213-78-2)

0 %

31.12.2016

ex 2922 19 85

50

2-(2-Metoksifenoksi)etilamin (CAS RN 1836-62-0)

0 %

31.12.2018

ex 2922 19 85

60

N,N,N’-Trimetil-N’-(2-hidroksi-etil) 2,2′-oksibis(etilamin), (CAS RN 83016-70-0)

0 %

31.12.2018

ex 2922 19 85

65

trans-4-Aminocikloheksanol (CAS RN 27489-62-9)

0 %

31.12.2018

ex 2922 19 85

70

D-(-)-treo-2-amino-1-(p-nitrofenil)propan-1,3-diol (CAS RN 716-61-0)

0 %

31.12.2016

ex 2922 19 85

75

2-Etoksietilamin (CAS RN 110-76-9)

0 %

31.12.2018

ex 2922 19 85

80

N-[2-[2-(Dimetilamino)etoksi]etil]-N-metil-1,3-propandiamin, (CAS RN 189253-72-3)

0 %

31.12.2014

ex 2922 19 85

85

(1S,4R)-cis-4-Amino-2-ciklopenten-1-metanol-D-tartrat (CAS RN 229177-52-0)

0 %

31.12.2018

ex 2922 21 00

10

2-Amino-5-hidroksinaftalen-1,7-disulfonska kislina (CAS RN 6535-70-2)

0 %

31.12.2018

ex 2922 21 00

30

6-Amino-4-hidroksinaftalen-2-sulfonska kislina (CAS RN 90-51-7)

0 %

31.12.2014

ex 2922 21 00

40

7-Amino-4-hidroksinaftalen-2-sulfonska kislina (CAS RN 87-02-5)

0 %

31.12.2018

ex 2922 21 00

50

Natrijev hidrogen 4-amino-5-hidroksinaftalen-2,7-disulfonat, (CAS RN 5460-09-3)

0 %

31.12.2014

ex 2922 21 00

60

4-Amino-5-hidroksinaftalen-2,7-disulfonska kislina s čistostjo 80 mas. % ali več (CAS RN 90-20-0)

0 %

31.12.2018

ex 2922 29 00

20

3-Aminofenol (CAS RN 591-27-5)

0 %

31.12.2018

ex 2922 29 00

25

5-Amino-o-krezol (CAS RN 2835-95-2)

0 %

31.12.2018

ex 2922 29 00

45

Anizidini

0 %

31.12.2018

ex 2922 29 00

55

3-Amino-4-hidroksibenzensulfonska kislina (CAS RN 98-37-3)

0 %

31.12.2014

ex 2922 29 00

65

4-Trifluormetoksianilin (CAS RN 461-82-5)

0 %

31.12.2014

ex 2922 29 00

70

4-Nitro-o-anizidin (CAS RN 97-52-9)

0 %

31.12.2018

ex 2922 29 00

75

4-(2-Aminoetil)fenol (CAS RN 51-67-2)

0 %

31.12.2015

ex 2922 29 00

80

3-Dietilaminofenol (CAS RN 91-68-9)

0 %

31.12.2018

ex 2922 29 00

85

4-Benziloksianilin hidroklorid (CAS RN 51388-20-6)

0 %

31.12.2018

ex 2922 39 00

10

1-Amino-4-brom-9,10-dioksoantracen-2-sulfonska kislina in njene soli

0 %

31.12.2018

ex 2922 39 00

20

2-Amino-5-klorobenzofenon (CAS RN 719-59-5)

0 %

31.12.2015

ex 2922 39 00

70

p-[(2-Kloroetil)etilamino]benzaldehid (CAS RN 2643-07-4)

0 %

31.12.2016

ex 2922 43 00

10

Antranilna kislina (CAS RN 118-92-3)

0 %

31.12.2018

ex 2922 49 85

10

Ornitin aspartat (INNM) (CAS RN 3230-94-2)

0 %

31.12.2018

ex 2922 49 85

15

DL-asparginska kislina za uporabo pri proizvodnji prehranskih dopolnil, (CAS RN 617-45-8) (1)

0 %

31.12.2014

ex 2922 49 85

20

3-Amino-4-klorobenzojska kislina (CAS RN 2840-28-0)

0 %

31.12.2017

ex 2922 49 85

40

Norvalin

0 %

31.12.2018

ex 2922 49 85

45

Glicin (CAS RN 56-40-6)

0 %

31.12.2015

ex 2922 49 85

50

D-(-)-Dihidrofenilglicin (CAS RN 26774-88-9)

0 %

31.12.2014

ex 2922 49 85

60

Etil-4-dimetilaminobenzoat (CAS RN 10287-53-3)

0 %

31.12.2017

ex 2922 49 85

70

2-Etilheksil-4-dimetilaminobenzoat (CAS RN 21245-02-3)

0 %

31.12.2018

ex 2922 50 00

20

1-[2-Amino-1-(4-metoksifenil)-etil]-cikloheksanol hidroklorid, (CAS RN 130198-05-9)

0 %

31.12.2014

ex 2922 50 00

70

2-(1-Hidroksicikloheksil)-2-(4-metoksifenil)etilamonijev acetat

0 %

31.12.2018

ex 2923 90 00

10

Tetrametilamonijev hidroksid v obliki vodne raztopine, ki vsebuje 25 mas. % (± 0,5 %) tetrametilamonijevega hidroksida

0 %

31.12.2018

ex 2923 90 00

25

Tetrakis(dimetilditetradecilamonijev) molibdat, (CAS RN 117342-25-3)

0 %

31.12.2018

ex 2923 90 00

45

Tetrabutilamonijev hidroksid v obliki vodne raztopine, ki vsebuje 55 mas. % (± 1 %) tetrabutilamonijevega hidroksida, (CAS RN 2052-49-5)

0 %

31.12.2014

ex 2923 90 00

70

Tetrapropilamonijev hidroksid, v obliki vodne raztopine, ki vsebuje:

| — | 40 mas. % (± 2 mas. %) tetrapropilamonijevega hidroksida, |
| --- | --- |

—

40 mas. % (± 2 mas. %) tetrapropilamonijevega hidroksida,

| — | 0,3 mas. % ali manj karbonata, |
| --- | --- |

—

0,3 mas. % ali manj karbonata,

| — | 0,1 mas. % ali manj tripropilamina, |
| --- | --- |

—

0,1 mas. % ali manj tripropilamina,

| — | 500 mg/kg ali manj bromida in |
| --- | --- |

—

500 mg/kg ali manj bromida in

| — | 25 mg/kg ali manj kalija in natrija skupaj |
| --- | --- |

—

25 mg/kg ali manj kalija in natrija skupaj

0 %

31.12.2018

ex 2923 90 00

75

Tetraetilamonijev hidroksid, v obliki vodne raztopine, ki vsebuje:

| — | 35 (± 0,5) mas. % tetraetilamonijegeva hidroksida; |
| --- | --- |

—

35 (± 0,5) mas. % tetraetilamonijegeva hidroksida;

| — | ne več kot 1 000 mg/kg klorida; |
| --- | --- |

—

ne več kot 1 000 mg/kg klorida;

| — | ne več kot 2 mg/kg železa in |
| --- | --- |

—

ne več kot 2 mg/kg železa in

| — | ne več kot 10 mg/kg kalija |
| --- | --- |

—

ne več kot 10 mg/kg kalija

0 %

31.12.2015

ex 2923 90 00

80

Dialildimetilamonijev klorid, v obliki vodne raztopine, ki vsebuje 63 mas. % ali več vendar ne več kot 67 mas. % dialildimetilamonijevega klorida, (CAS RN 7398-69-8)

0 %

31.12.2018

ex 2924 19 00

10

2-akrilamido-2-metilpropansulfonska kislina (CAS RN 15214-89-8) ali njena natrijeva sol (CAS RN5165-97-9) ali njena amonijeva sol(CAS RN58374-69-9)

0 %

31.12.2018

ex 2924 19 00

30

Metil 2-acetamido-3-klorpropionat (CAS RN 87333-22-0)

0 %

31.12.2018

ex 2924 19 00

40

N-(1,1-Dimetil-3-oksobutil)akrilamid (CAS RN 2873-97-4)

0 %

31.12.2018

ex 2924 19 00

50

Akrilamid (CAS RN 79-06-1)

0 %

31.12.2018

ex 2924 19 00

60

N,N-Dimetilakrilamid (CAS RN 2680-03-7)

0 %

31.12.2016

ex 2924 19 00

70

Metilkarbamat (CAS RN 598-55-0)

0 %

31.12.2018

ex 2924 19 00

80

Tetrabutilsečnina (CAS RN 4559-86-8)

0 %

31.12.2017

ex 2924 21 00

10

4,4′-Dihidroksi-7,7′-ureilendi(naftalen-2-sulfonska kislina) in njene natrijeve soli

0 %

31.12.2018

ex 2924 21 00

20

(3-Aminofenil)urea hidroklorid (CAS RN 59690-88-9)

0 %

31.12.2018

ex 2924 29 98

10

Alaklor (ISO), (CAS RN 15972-60-8)

0 %

31.12.2018

ex 2924 29 98

12

4-(Acetilamino)-2-aminobenzensulfonska kislina (CAS RN 88-64-2)

0 %

31.12.2018

ex 2924 29 98

15

Acetoklor (ISO), (CAS RN 34256-82-1)

0 %

31.12.2018

ex 2924 29 98

20

2-Kloro-N-(2-etil-6-metilfenil)-N-(propan-2-iloksimetil)acetamid, (CAS RN 86763-47-5)

0 %

31.12.2014

ex 2924 29 98

27

2-Bromo-4-fluoroacetanilid (CAS RN 1009-22-9)

0 %

31.12.2016

ex 2924 29 98

40

N,N’-1,4-Fenilenebis[3-oksobutiramid], (CAS RN 24731-73-5)

0 %

31.12.2015

ex 2924 29 98

45

Propoksur (ISO) (CAS RN 114-26-1)

0 %

31.12.2015

ex 2924 29 98

50

N,N’-(2,5-Dikloro-1,4-fenilen)bis[3-oksobutiramid], (CAS RN 42487-09-2)

0 %

31.12.2015

ex 2924 29 98

51

Metil 2-amino-4-[[(2,5-diklorofenil)amino]karbonil]benzoat (CAS RN 59673-82-4)

0 %

31.12.2017

ex 2924 29 98

53

4-Amino-N-[4-(aminokarbonil)fenil]benzamid (CAS RN 74441-06-8)

0 %

31.12.2017

ex 2924 29 98

55

N,N’-(2,5-Dimetil-1,4-fenilen)bis[3-oksobutiramid], (CAS RN 24304-50-5)

0 %

31.12.2015

ex 2924 29 98

60

N,N’-(2-Kloro-5-metil-1,4-fenilen)bis[3-oksobutiramid], (CAS RN 41131-65-1)

0 %

31.12.2015

ex 2924 29 98

63

N-Etil-2-(izopropil)-5-metilcikloheksankarboksamid (CAS RN 39711-79-0)

0 %

31.12.2016

ex 2924 29 98

65

2-(4-Hidroksifenil)acetamid (CAS RN 17194-82-0)

0 %

31.12.2018

ex 2924 29 98

75

3-Amino-p-anisanilid (CAS RN 120-35-4)

0 %

31.12.2018

ex 2924 29 98

80

5′-Kloro-3-hidroksi-2′,4′-dimetoksi-2-naftanilid (CAS RN 92-72-8)

0 %

31.12.2018

ex 2924 29 98

85

p-Aminobenzamid (CAS RN 2835-68-9)

0 %

31.12.2018

ex 2924 29 98

86

Antranilamid, s čistočo 99,5 mas. % ali več (CAS RN 88-68-6)

0 %

31.12.2017

ex 2924 29 98

87

Paracetamol (INN) (CAS RN 103-90-2)

0 %

31.12.2018

ex 2924 29 98

88

5′-kloro-3-hidroksi-2′-metil-2-naftanilid (CAS RN 135-63-7)

0 %

31.12.2018

ex 2924 29 98

89

Flutolanil (ISO) (CAS RN 66332-96-5)

0 %

31.12.2018

ex 2924 29 98

91

3-Hidroksi-2′-metoksi-2-naftanilid (CAS RN 135-62-6)

0 %

31.12.2018

ex 2924 29 98

92

3-Hidroksi-2-naftanilid (CAS RN 92-77-3)

0 %

31.12.2014

ex 2924 29 98

93

3-Hidroksi-2′-metil-2-naftanilid (CAS RN 135-61-5)

0 %

31.12.2018

ex 2924 29 98

94

2′-Etoksi-3-hidroksi-2-naftanilid (CAS RN 92-74-0)

0 %

31.12.2018

ex 2924 29 98

97

1,1-Cikloheksandiocetne kisline monoamid (CAS RN 99189-60-3)

0 %

31.12.2018

ex 2925 11 00

20

Saharin in njegova natrijeva sol

0 %

31.12.2018

ex 2925 19 95

10

N-Fenilmaleimid (CAS RN 941-69-5)

0 %

31.12.2018

ex 2925 19 95

20

4,5,6,7-Tetrahidroizoindol-1,3-dion (CAS RN 4720-86-9)

0 %

31.12.2017

ex 2925 19 95

30

N,N′-(m-Fenilen)dimaleimid (CAS RN 3006-93-7)

0 %

31.12.2017

ex 2925 29 00

10

Diciklokeksilkarbodiimid (CAS RN 538-75-0)

0 %

31.12.2018

ex 2925 29 00

20

N-[3-(dimetilamino)propil]-N′-etilkarbodiimid hidroklorid (CAS RN 25952-53-8)

0 %

01.01.2018

ex 2926 90 95

13

alfa-Bromo-o-toluonitril (CAS RN 22115-41-9)

0 %

31.12.2018

ex 2926 90 95

20

2-(m-Benzoilfenil)propionnitril (CAS RN 42872-30-0)

0 %

31.12.2014

ex 2926 90 95

25

2,2-Dibromo-3-nitrilopropionamid (CAS RN 10222-01-2)

0 %

31.12.2016

ex 2926 90 95

30

2-Amino-3-(3,4-dimetoksifenil)-2-metilpropannitril hidroklorid, (CAS RN 2544-13-0)

0 %

31.12.2015

ex 2926 90 95

50

Alkilni ali alkoksialkilni estri cianoocetne kisline

0 %

31.12.2018

ex 2926 90 95

55

Metil-2-ciano-2-fenilbutirat (CAS RN 24131-07-5)

0 %

31.12.2016

ex 2926 90 95

60

Cianoocetna kislina v kristalinični obliki (CAS RN 372-09-8)

0 %

31.12.2014

ex 2926 90 95

61

m-(1-Cianoetil)benzojeva kislina (CAS RN 5537-71-3)

0 %

31.12.2016

ex 2926 90 95

63

1-(Cianoacetil)-3-etilsečnina (CAS RN 41078-06-2)

0 %

31.12.2014

ex 2926 90 95

64

Esfenvalerat, s čistoto 83 mas. % ali več, v mešanicih lastnih izomerov (CAS RN 66230-04-4)

0 %

31.12.2014

ex 2926 90 95

65

Malononitril (CAS RN 109-77-3)

0 %

31.12.2018

ex 2926 90 95

70

Metakrilonitril (CAS RN 126-98-7)

0 %

31.12.2014

ex 2926 90 95

74

Klorotalonil (ISO) (CAS RN 1897-45-6)

0 %

31.12.2014

ex 2926 90 95

75

Etil 2-ciano-2-etil-3-metilheksanoat (CAS RN 100453-11-0)

0 %

31.12.2014

ex 2926 90 95

80

Etil 2-ciano-2-fenilbutirat (CAS RN 718-71-8)

0 %

31.12.2018

ex 2926 90 95

86

Etilendiamintetraacetonitril (CAS RN 5766-67-6)

0 %

31.12.2018

ex 2926 90 95

89

Butironitril (CAS RN 109-74-0)

0 %

31.12.2018

ex 2927 00 00

10

2,2′-Dimetil-2,2′-azodipropionamidin dihidroklorid

0 %

31.12.2018

ex 2927 00 00

20

4-Anilino-2-metoksibenzendiazonjev hidrogen sulfat (CAS RN 36305-05-2)

0 %

31.12.2018

ex 2927 00 00

30

4′-Aminoazobenzen-4-sulfonska kislina (CAS RN 104-23-4)

0 %

31.12.2018

ex 2927 00 00

70

Tetranatrijev 3,3′-[azoksibis[(2-metoksi-4,1-fenilen)azo]]bis[4,5-dihidroksinaftalen-2,7-disulfonat], (CAS RN 83968-64-3)

0 %

31.12.2014

ex 2927 00 00

80

4-[(2,5-Diklorofenil)azo]-3-hidroksi-2-naftojske kisline(CAS RN 51867-77-7)

0 %

31.12.2017

ex 2928 00 90

10

3,3′-Bis(3,5-di-terc-butil-4-hidroksifenil)-N,N’-bipropionamid (CAS RN 32687-78-8)

0 %

31.12.2018

ex 2928 00 90

25

Acetaldehid oksim v vodni raztopini (CAS RN 107-29-9)

0 %

31.12.2015

ex 2928 00 90

30

N-Izopropilhidroksilamin (CAS RN 5080-22-8)

0 %

31.12.2016

ex 2928 00 90

35

2-Kloro-N-metoksi-N-metilacetamid (CAS RN 67442-07-3)

0 %

31.12.2018

ex 2928 00 90

40

O-Etilhidroksilamin, v obliki vodne raztopine (CAS RN 624-86-2)

0 %

31.12.2018

ex 2928 00 90

45

Tebufenozid (ISO) (CAS RN 112410-23-8)

0 %

31.12.2018

ex 2928 00 90

55

Aminogvanidij hidrogenkarbonat (CAS RN 2582-30-1)

0 %

31.12.2018

ex 2928 00 90

60

Adipohidrazid (CAS RN 1071-93-8)

0 %

31.12.2018

ex 2928 00 90

70

Butanon oksim (CAS RN 96-29-7)

0 %

31.12.2018

ex 2928 00 90

75

Metaflumizon (ISO) (CAS RN 139968-49-3)

0 %

31.12.2016

ex 2928 00 90

80

Ciflufenamid (ISO) (CAS RN 180409-60-3)

0 %

31.12.2018

ex 2928 00 90

85

Daminozid (ISO) s čistoto 99 mas. % ali več (CAS RN 1596-84-5)

0 %

31.12.2016

ex 2929 10 00

10

Diizocianati metilendicikloheksila (CAS RN 28605-81-4)

0 %

31.12.2018

ex 2929 10 00

15

3,3′-Dimetilbifenil-4,4′-diil diizocianat (CAS RN 91-97-4)

0 %

31.12.2014

ex 2929 10 00

20

Butil izocianat (CAS RN 111-36-4)

0 %

31.12.2017

ex 2929 10 00

40

m-Izopropenil-α,α-dimetilbenzil izocianat (CAS RN 2094-99-7)

0 %

31.12.2018

ex 2929 10 00

50

m-Fenilendiizopropiliden diizocianat (CAS RN 2778-42-9)

0 %

31.12.2018

ex 2929 10 00

55

2,5 (in 2,6)-Bis(izocianatometil)biciklo[2.2.1]heptan (CAS RN 74091-64-8)

0 %

31.12.2015

ex 2929 10 00

60

Trimetilheksametilen diizocianat, mešanica izomerov

0 %

31.12.2018

ex 2929 10 00

80

1,3-Bis(izocianatometil)benzen (CAS RN 3634-83-1)

0 %

31.12.2016

ex 2930 20 00

10

Prosulfocarb (ISO) (CAS RN 52888-80-9)

0 %

31.12.2017

ex 2930 20 00

20

2-Izopropil etil tiokarbamat (CAS RN 141-98-0)

0 %

31.12.2016

ex 2930 90 99

10

2,3-Bis((2-merkaptoetil)tio)-1-propantiol (CAS RN 131538-00-6)

0 %

31.12.2015

ex 2930 90 99

13

Merkaptamin hidroklorid (CAS RN 156-57-0)

0 %

31.12.2016

ex 2930 90 99

14

4-(metiltio)benzaldehid (CAS RN 3446-89-7)

0 %

31.12.2018

ex 2930 90 99

15

Etoprofos (ISO) (CAS RN 13194-48-4)

0 %

31.12.2018

ex 2930 90 99

17

2-(3-Aminofenilsulfonil)etil hidrogen sulfat (CAS RN 2494-88-4)

0 %

31.12.2018

ex 2930 90 99

18

1-Metil-5-[3-metil-4-[4-[(trifluorometil)tio]fenoksi]fenil]biuret (CAS RN 106310-17-2)

0 %

31.12.2016

ex 2930 90 99

20

2-Metoksi-N-[2-nitro-5-(feniltio)fenil]acetamid (CAS RN 63470-85-9)

0 %

31.12.2015

ex 2930 90 99

23

Dimetil [(metilsulfanil)metililiden]biskarbamat (CAS RN 34840-23-8)

0 %

31.12.2018

ex 2930 90 99

25

Tiofanat-metil (ISO), (CAS RN 23564-05-8)

0 %

31.12.2018

ex 2930 90 99

30

4-(4-Izopropoksifenilsulfonil)fenol (CAS RN 95235-30-6)

0 %

31.12.2018

ex 2930 90 99

35

Glutation (CAS RN 70-18-8)

0 %

31.12.2016

ex 2930 90 99

40

3,3′-Tiodi(propanojska kislina) (CAS RN 111-17-1)

0 %

31.12.2018

ex 2930 90 99

45

2-[(p-Aminofenil)sulfonil]etil hidrogen sulfat (CAS RN 2494-89-5)

0 %

31.12.2018

ex 2930 90 99

50

[S-(R*,R*)]-2-Amino-1-[4-(metiltio)-fenil]-1,3-propandiol, (CAS RN 23150-35-8)

0 %

31.12.2015

ex 2930 90 99

55

Tiosečnina (CAS RN 62-56-6)

0 %

31.12.2015

ex 2930 90 99

60

Metil fenil sulfid (CAS RN 100-68-5)

0 %

31.12.2018

ex 2930 90 99

62

Cinkov bis(benzensulfinat) (CAS RN 24308-84-7)

0 %

31.12.2014

ex 2930 90 99

64

3-Kloro-2-metilfenil metil sulfid (CAS RN 82961-52-2)

0 %

31.12.2014

ex 2930 90 99

65

Pentaeritritol tetrakis(3-merkaptopropionat) (CAS RN 7575-23-7)

0 %

31.12.2015

ex 2930 90 99

66

Difenil sulfid (CAS RN 139-66-2)

0 %

31.12.2017

ex 2930 90 99

67

3-Bromometil-2-kloro-4-(metilsulfonil)benzojeva kislina (CAS RN 120100-05-2)

0 %

31.12.2018

ex 2930 90 99

68

Kletodim (ISO) (CAS RN 99129-21-2)

0 %

31.12.2017

ex 2930 90 99

77

4-[4-(2-Propeniloksi)fenilsulfonil]fenol (CAS RN 97042-18-7)

0 %

31.12.2018

ex 2930 90 99

78

4-(Merkaptometil)-3,6-ditia-1,8-oktanditiol (CAS RN 131538-00-6)

0 %

31.12.2016

ex 2930 90 99

80

Kaptan(ISO) (CAS RN 133-06-2)

0 %

31.12.2018

ex 2930 90 99

81

Dinatrijev heksametilen-1,6-bistiosulfat dihidrat (CAS RN 5719-73-3)

3 %

31.12.2014

ex 2930 90 99

83

Metil-p-tolil sulfon (CAS RN 3185-99-7)

0 %

31.12.2017

ex 2930 90 99

84

2-Kloro-4-(metilsulfonil) benzojeva kislina (CAS RN 53250-83-2)

0 %

31.12.2014

ex 2930 90 99

87

3-Sulfinobenzojeva kislina (CAS RN 15451-00-0)

0 %

31.12.2018

ex 2930 90 99

89

Kalijeva ali natrijeva sol O-etil-, O-izopropil-, O-butil-, O-izobutil- ali O-pentil-ditiokarbonatov

0 %

31.12.2016

ex 2931 90 90

05

Butiletilmagnezij (CAS RN 62202-86-2), v obliki raztopine v heptanu

0 %

31.12.2018

ex 2931 90 90

10

Dietilmetoksiboran (CAS RN 7397-46-8), v obliki raztopine v tetrahidrofuranu ali ne, v skladu z opombo 1e k poglavju 29 KN

0 %

31.12.2015

ex 2931 90 90

14

Natrijev diizobutilditiofosfinat (CAS RN 13360-78-6) v vodni raztopini

0 %

31.12.2017

ex 2931 90 90

15

Trietilboran (CAS RN 97-94-9)

0 %

31.12.2015

ex 2931 90 90

18

Trioktilfosfin oksid (CAS RN 78-50-2)

0 %

31.12.2016

ex 2931 90 90

20

Metilciklopentadienil manganov trikarbonil, ki ne vsebuje več kot 4,9 mas. % ciklopentadienil manganovega trikarbonila, (CAS RN 12108-13-3)

0 %

31.12.2014

ex 2931 90 90

24

Metil tris (2-pentanonoksim) silan (CAS RN 37859-55-5)

0 %

31.12.2014

ex 2931 90 90

30

Dietilboranov izopropoksid (CAS RN 74953-03-0)

0 %

31.12.2015

ex 2931 90 90

35

(Z)-Prop-1-en-1-ilfosfonska kislina (CAS RN 25383-06-6)

0 %

31.12.2017

ex 2931 90 90

40

N-(Fosfonometil)iminodiocetna kislina (CAS RN 5994-61-6)

0 %

31.12.2014

ex 2931 90 90

50

Bis(2,4,4-trimetilpentil)fosfinova kislina (CAS RN 83411-71-6)

0 %

31.12.2018

ex 2931 90 90

55

Dimetil[dimetilsilildiindenil]hafnij (CAS RN 220492-55-7)

0 %

31.12.2014

ex 2931 90 90

70

N,N-Dimetilanilin tetrakis(pentafluorofenil)borat (CAS RN 118612-00-3)

0 %

31.12.2014

ex 2931 90 90

72

Fenilfosfonski diklorid (CAS RN 824-72-6)

0 %

31.12.2016

ex 2931 90 90

75

Tetrakis(hidroksimetil)fosfonijev klorid (CAS RN 124-64-1)

0 %

31.12.2016

ex 2931 90 90

86

Mešanica izomerov 9-ikozil-9-fosfabiciklo[3.3.1]nonan in 9-ikozil-9-fosfabiciklo[4.2.1]nonan

0 %

31.12.2018

ex 2931 90 90

87

Tris(4-metilpentan-2-oksimino)metilsilan (CAS RN 37859-57-7)

0 %

31.12.2018

ex 2931 90 90

89

Tetrabutilfosfonijev acetat, v obliki vodne raztopine (CAS RN 30345-49-4)

0 %

31.12.2014

ex 2931 90 90

91

Trimetilsilan (CAS RN 993-07-7)

0 %

31.12.2016

ex 2931 90 90

92

Trimetilboran (CAS RN 593-90-8)

0 %

31.12.2014

ex 2931 90 90

96

3-(Hidroksifenilfosfinoil)propanojska kislina (CAS RN 14657-64-8)

0 %

31.12.2018

ex 2932 13 00

10

Tetrahidrofurfuril alkohol (CAS RN 97-99-4)

0 %

31.12.2018

ex 2932 19 00

40

Furan (CAS RN 110-00-9), s čistoto 99 mas. % ali več

0 %

31.12.2014

ex 2932 19 00

41

2,2 di(tetrahidrofuril)propan (CAS RN 89686-69-1)

0 %

31.12.2014

ex 2932 19 00

45

1,6-Dikloro-1,6-dideoksi-β-D-fruktofuranozil-4-kloro-4 deoksi-α-D-galaktopiranozid, (CAS RN 56038-13-2)

0 %

31.12.2014

ex 2932 19 00

50

2-Metilfuran (CAS RN 534-22-5)

0 %

31.12.2015

ex 2932 19 00

70

Furfurilamin (CAS RN 617-89-0)

0 %

31.12.2014

ex 2932 19 00

75

Tetrahidro-2-metilfuran (CAS RN 96-47-9)

0 %

31.12.2018

ex 2932 19 00

80

5-Nitrofurfuriliden di(acetat) (CAS RN 92-55-7)

0 %

31.12.2016

ex 2932 20 90

10

2′-Anilin-6′-[etil(izopentil)amino]-3′-metilspiro[izobenzofuran-1(3H),9′-ksanten]-3-on (CAS RN 70516-41-5)

0 %

31.12.2018

ex 2932 20 90

15

Kumarin (CAS RN 91-64-5)

0 %

31.12.2016

ex 2932 20 90

20

Etil 6′-(dietilamino)-3-okso-3H-spiro[2-benzofuran-1,9′-ksanten]-2′-karboksilat (CAS RN 154306-60-2)

0 %

31.12.2017

ex 2932 20 90

35

6′-Dietilamino-3′-metil-2′-(2,4-ksilidin)spiro[izobenzofuran-1(3H),9′-ksanten]-3-on (CAS RN 36431-22-8)

0 %

31.12.2018

ex 2932 20 90

40

(S)-(-)-α-amino-γ-butirolaktonhidrobromid (CAS RN 15295-77-9)

0 %

31.12.2017

ex 2932 20 90

55

6-Dimetilamino-3,3-bis(4-dimetilaminofenil)ftalid (CAS RN 1552-42-7)

0 %

31.12.2018

ex 2932 20 90

60

6′-(Dietilamino)-3′-metil-2′-(fenilamino)-spiro[izobenzofuran-1(3H),9′-[9H]ksanten]-3-on (CAS RN 29512-49-0)

0 %

31.12.2016

ex 2932 20 90

70

3′,6′-Bis(etilamino)-2′,7′-dimetilspiro[izobenzofuran-1(3H),9′-[9H]-ksanten]-3-on, (CAS RN 41382-37-0)

0 %

31.12.2018

ex 2932 20 90

71

6′-(Dibutilamino)-3′-metil-2′-(fenilamino)-spiro[izobenzofuran-1(3H),9′-[9H]ksanten]-3-on (CAS RN 89331-94-2)

0 %

31.12.2016

ex 2932 20 90

72

2′-[Bis(fenilmetil)amino]6′-(dietilamino)-spiro[izobenzofuran-1(3H),9′-[9H]ksanten]-3-on (CAS RN 34372-72-0)

0 %

31.12.2016

ex 2932 20 90

80

Giberelinska kislina, z minimalno čistoto 88 mas. % (CAS RN 77-06-5)

0 %

31.12.2018

ex 2932 20 90

84

Dekahidro-3a,6,6,9a-tetrametilnaft [2,1-b] furan-2 (1H)-on (CAS RN 564-20-5)

0 %

31.12.2018

ex 2932 99 00

10

Bendiokarb (ISO) (CAS RN 22781-23-3)

0 %

31.12.2018

ex 2932 99 00

15

1,3,4,6,7,8-Heksahidro-4,6,6,7,8,8-heksametilindeno[5,6-c]piran (CAS RN 1222-05-5)

0 %

31.12.2016

ex 2932 99 00

20

Etil-2-metil-1,3-dioksolan-2-acetat (CAS RN 6413-10-1)

0 %

31.12.2016

ex 2932 99 00

25

1- (2,2-Difluorobenzo[d] [1,3]dioksol-5-il)ciklopropankarboksilna kislina (CAS RN 862574-88-7)

0 %

31.12.2017

ex 2932 99 00

35

1,2,3-Trideoksi-4,6:5,7-bis-O-[(4-propilfenil)metilen]-nonitol, (CAS RN 882073-43-0)

0 %

31.12.2018

ex 2932 99 00

40

1,3:2,4-Bis-O-(3,4-dimetilbenziliden)-D-glucitol (CAS RN 135861-56-2)

0 %

31.12.2018

ex 2932 99 00

45

2-Butilbenzofuran (CAS RN 4265-27-4)

0 %

31.12.2018

ex 2932 99 00

50

7-Metil-3,4-dihidro-2H-1,5-benzodioksepin-3-on (CAS RN 28940-11-6)

0 %

31.12.2015

ex 2932 99 00

55

6-Fluoro-3,4-dihidro-2H-1-benzopiran-2-karboksilna kislina (CAS RN 99199-60-7)

0 %

31.12.2018

ex 2932 99 00

70

1,3:2,4-bis-O-Benziliden-D-glucitol (CAS RN 32647-67-9)

0 %

31.12.2016

ex 2932 99 00

75

3-(3,4-Metilendioksifenil)-2-metilpropanal (CAS RN 1205-17-0)

0 %

31.12.2016

ex 2932 99 00

80

1,3:2,4-bis-O-(4-Metilbenziliden)-D-glucitol (CAS RN 32647-67-9)

0 %

31.12.2016

ex 2933 19 90

30

3-Metil-1-p-tolil-5-pirazolon (CAS RN 86-92-0)

0 %

31.12.2018

ex 2933 19 90

40

Edaravon (INN) (CAS RN 89-25-8)

0 %

31.12.2018

ex 2933 19 90

50

Fenpiroksimat (ISO) (CAS RN 134098-61-6)

0 %

31.12.2014

ex 2933 19 90

60

Piraflufen-etil (ISO) (CAS RN 129630-19-9)

0 %

31.12.2014

ex 2933 19 90

70

4,5-Diamino-l-(2-hidroksietil)-pirazol sulfat (CAS RN 155601-30-2)

0 %

31.12.2018

ex 2933 19 90

80

3-(4,5-Dihidro-3-metil-5-okso-1H-pirazol-1-il)benzensulfonska kislina (CAS RN 119-17-5)

0 %

31.12.2017

ex 2933 19 90

85

Alil 5-amino-4-(2-metilfenil)-3-okso-2,3-dihidro-1H-1-pirazolkarbotioat (CAS RN 473799-16-5)

0 %

31.12.2017

ex 2933 21 00

50

1-Bromo-3-kloro-5,5-dimetilhidantoin (CAS RN 16079-88-2)

0 %

31.12.2016

ex 2933 21 00

60

DL-p-Hidroksifenilhidantoin (CAS RN 2420-17-9)

0 %

31.12.2016

ex 2933 21 00

70

α-(4-Metoksibenzoil)-α-(1-benzil-5-etoksi-3-hidantoinil)-2-kloro-5-dodeciloksikarbonilacetanilid, (CAS RN 70950-45-7)

0 %

31.12.2016

ex 2933 21 00

80

5,5-Dimetilhidantoin (CAS RN 77-71-4)

0 %

31.12.2015

ex 2933 29 90

15

Etil 4-(1-hidroksi-1-metiletil)-2-propilimidazol-5-karboksilat (CAS RN 144689-93-0)

0 %

31.12.2018

ex 2933 29 90

25

Prokloraz (ISO) (CAS RN 67747-09-5)

0 %

31.12.2018

ex 2933 29 90

35

1-tritil-4-formilimidazol (CAS RN 33016-47-6)

0 %

31.12.2018

ex 2933 29 90

40

Triflumizol (ISO) (CAS RN 68694-11-1)

0 %

31.12.2014

ex 2933 29 90

45

Prokloraz bakrov klorid (ISO) (CAS RN 156065-03-1)

0 %

31.12.2018

ex 2933 29 90

50

1,3-Dimetilimidazolidin-2-on (CAS RN 80-73-9)

0 %

31.12.2018

ex 2933 29 90

60

1-Ciano-2-metil-1-[2-(5-metilimidazol-4-ilmetiltio)etil]izotiourea (CAS RN 52378-40-2)

0 %

31.12.2016

ex 2933 29 90

70

Ciazofamid (ISO) (CAS RN 120116-88-3)

0 %

31.12.2016

ex 2933 29 90

80

Imazalil (ISO) (CAS RN 35554-44-0)

0 %

31.12.2017

ex 2933 39 99

12

2,3-Dikloropiridin (CAS RN 2402-77-9)

0 %

31.12.2017

ex 2933 39 99

15

Piridin-2,3-dikarboksilna kislina (CAS RN 89-00-9)

0 %

31.12.2018

ex 2933 39 99

18

6-Kloro-3-nitropiridin-2-ilamin (CAS RN 27048-04-0)

0 %

31.12.2017

ex 2933 39 99

20

Bakrov pirition v prahu (CAS RN 14915-37-8)

0 %

31.12.2014

ex 2933 39 99

24

2-Klorometil-4-metoksi-3,5-dimetilpiridin hidroklorid (CAS RN 86604-75-3)

0 %

31.12.2014

ex 2933 39 99

25

Imazetapir (ISO) (CAS RN 81335-77-5)

0 %

31.12.2018

ex 2933 39 99

30

Fluazinam (ISO) (CAS RN 79622-59-6)

0 %

31.12.2014

ex 2933 39 99

32

2-Klorometil-3,4-dimetoksipiridinijev klorid (CAS RN 72830-09-2)

0 %

31.12.2016

ex 2933 39 99

35

Aminopiralid (ISO) (CAS RN 150114-71-9)

0 %

31.12.2018

ex 2933 39 99

37

Vodna raztopina piridin-2-tiol-1-oksida, natrijeva sol (CAS RN 3811-73-2)

0 %

31.12.2016

ex 2933 39 99

40

2-Kloropiridin (CAS RN 109-09-1)

0 %

31.12.2018

ex 2933 39 99

42

2,2,6,6-Tetrametil piperidin (CAS RN 768-66-1)

0 %

31.12.2016

ex 2933 39 99

45

5-Difluorometoksi-2-[[(3,4-dimetoksi-2-piridil)metil]tio]-1H-benzimidazol, (CAS RN 102625-64-9)

0 %

31.12.2014

ex 2933 39 99

47

(-)-trans-4-(4′-Fluorofenil)-3-hidroksimetil-N-metilpiperidin (CAS RN 105812-81-5)

0 %

31.12.2014

ex 2933 39 99

48

Flonikamid (ISO) (CAS RN 158062-67-0)

0 %

31.12.2014

ex 2933 39 99

49

2-[[[3-Metil-4-(2,2,2-trifluoroetoksi)-2-piridinil]metil]tio]-1H-benzimidazol, (CAS RN 103577-40-8)

0 %

31.12.2015

ex 2933 39 99

50

N-Fluoro-2,6-dikloropiridinijev tetrafluoroborat (CAS RN 140623-89-8)

0 %

31.12.2016

ex 2933 39 99

53

3-Bromopiridin (CAS RN 626-55-1)

0 %

31.12.2018

ex 2933 39 99

55

Piriproksifen (ISO), s čistoto 97 mas. % ali več (CAS RN 95737-68-1)

0 %

31.12.2014

ex 2933 39 99

57

terc-Butil 3-(6-amino-3-metilpiridin-2-il)benzoat (CAS RN 1083057-14-0)

0 %

31.12.2017

ex 2933 39 99

60

2-Fluoro-6-(trifluorometil)piridin (CAS RN 94239-04-0)

0 %

31.12.2018

ex 2933 39 99

63

2-Aminometil-3-kloro-5-trifluorometilpiridin hidroklorid (CAS RN 326476-49-7)

0 %

31.12.2018

ex 2933 39 99

65

Acetamiprid (ISO) (CAS RN 135410-20-7)

0 %

31.12.2018

ex 2933 39 99

67

(1R,3S,4S)-terc-butil 3-(6-bromo-1H-benzo[d]imidazol-2-il)-2-azabiciklo[2.2.1]heptan-2-karboksilat (CAS RN 1256387-74-2)

0 %

31.12.2018

ex 2933 39 99

70

2,3-Dikloro-5-(trifluorometil)piridin (CAS RN 69045-84-7)

0 %

31.12.2016

ex 2933 39 99

72

5,6-Dimetoksi-2-[(4-piperidinil)metil]indan-1-on (CAS RN 120014-30-4)

0 %

31.12.2016

ex 2933 39 99

77

Imazamoks (ISO) (CAS RN 114311-32-9)

0 %

31.12.2018

ex 2933 39 99

85

2-Kloro-5-klorometilpiridin (CAS RN 70258-18-3)

0 %

31.12.2015

ex 2933 49 10

10

Kinmerak (ISO) (CAS RN 90717-03-6)

0 %

31.12.2018

ex 2933 49 10

20

3-Hidroksi-2-metilkinolin-4-karboksilna kislina (CAS RN 117-57-7)

0 %

31.12.2018

ex 2933 49 10

30

Etil 4-okso-1,4-dihidrokinolin-3-karboksilat (CAS RN 52980-28-6)

0 %

31.12.2017

ex 2933 49 90

30

Kinolin (CAS RN 91-22-5)

0 %

31.12.2015

ex 2933 49 90

40

Izokinolin (CAS RN 119-65-3)

0 %

31.12.2015

ex 2933 49 90

60

5,6,7,8-Tetrahidrokinolin (CAS RN 10500-57-9)

0 %

31.12.2014

ex 2933 49 90

70

Kinolin-8-ol (CAS RN 148-24-3)

0 %

31.12.2018

ex 2933 52 00

10

Malonilsečnina (barbiturna kislina) (CAS RN 67-52-7)

0 %

31.12.2016

ex 2933 59 95

15

Sitagliptinfosfat monohidrat (CAS RN 654671-77-9)

0 %

01.07.2014

ex 2933 59 95

17

N,N′-(4,6-dikloropirimidin-2,5-diil)diformamid (CAS RN 116477-30-6)

0 %

31.12.2018

ex 2933 59 95

20

2,4-Diamino-6-kloropirimidin (CAS RN 156-83-2)

0 %

31.12.2018

ex 2933 59 95

23

6-Kloro-3-metiluracil (CAS RN 4318-56-3)

0 %

31.12.2018

ex 2933 59 95

27

2-[(2-Amino-6-okso-1,6-dihidro-9H-purin-9-il)metoksi]-3-hidroksipropilacetat (CAS RN 88110-89-8)

0 %

31.12.2018

ex 2933 59 95

30

Mepanipirim (ISO) (CAS RN 110235-47-7)

0 %

31.12.2018

ex 2933 59 95

45

1-[3-(Hidroksimetil)piridin-2-yl]-4-metil-2-fenilpiperazin (CAS RN 61337-89-1)

0 %

31.12.2014

ex 2933 59 95

50

2-(2-Piperazin-1-iletoksi)etanol (CAS RN 13349-82-1)

0 %

31.12.2014

ex 2933 59 95

55

Tiopental (INNM) (CAS RN 76-75-5)

0 %

31.12.2014

ex 2933 59 95

60

2,6-Dikloro-4,8-dipiperidinopirimido[5,4-d]pirimidin (CAS RN 7139-02-8)

0 %

31.12.2018

ex 2933 59 95

65

1-Klorometil-4-fluoro-1,4-diazoniabiciklo[2.2.2]oktan bis(tetrafluoroborat), (CAS RN 140681-55-6)

0 %

31.12.2014

ex 2933 59 95

70

N-(4-Etil-2,3-dioksopiperazin-1-ilkarbonil)-D-2-fenilglicin (CAS RN 63422-71-9)

0 %

31.12.2018

ex 2933 59 95

72

Triacetilganciklovir (CAS RN 86357-14-4)

0 %

31.12.2016

ex 2933 59 95

75

(2R,3S/2S,3R)-3-(6-Kloro-5-fluoro pirimidin-4-il)-2-(2,4-difluorofenil)-1-(1H-1,2,4-triazol-1-il)butan-2-ol hidroklorid, (CAS RN 188416-20-8)

0 %

31.12.2014

ex 2933 59 95

77

3-(Trifluorometil)-5,6,7,8-tetrahidro[1,2,4]triazolo[4,3-a]pirazin hidroklorid (1:1) (CAS RN 762240-92-6)

0 %

31.12.2017

ex 2933 69 80

25

1,3,5-Triazin-2,4,6-triamin monofosfat (CAS RN 20208-95-1)

0 %

31.12.2016

ex 2933 69 80

40

Troklozen natrij (INNM) (CAS RN 2893-78-9)

0 %

31.12.2016

ex 2933 69 80

50

1,3,5-Tris(2,3-dibromopropil)-1,3,5-triazinan-2,4,6-trion (CAS RN 52434-90-9)

0 %

31.12.2018

ex 2933 69 80

55

Terbutrin (ISO) (CAS RN 886-50-0)

0 %

31.12.2015

ex 2933 69 80

60

Cianurska kislina (CAS RN 108-80-5)

0 %

31.12.2015

ex 2933 69 80

80

Tris(2-hidroksietil)-1,3,5-triazintrion (CAS RN 839-90-7)

0 %

31.12.2018

ex 2933 79 00

30

5-Vinil-2-pirolidon (CAS RN 7529-16-0)

0 %

31.12.2017

ex 2933 79 00

50

6-Bromo-3-metil-3H-dibenzo(f,ij)izokinolin-2,7-dion (CAS RN 81-85-6)

0 %

31.12.2018

ex 2933 79 00

60

3,3-pentametilen-4-butirolaktam (CAS RN 64744-50-9)

0 %

31.12.2014

ex 2933 79 00

70

(S)-N-[(Dietilamino)metil]-alfa-etil-2-okso-1-pirolidineacetamid L-(+)-tartrat, (CAS RN 754186-36-2)

0 %

31.12.2015

ex 2933 99 80

10

2-(2H-Benzotriazol-2-il)-4,6-di-terc-butilfenol (CAS RN 3846-71-7)

0 %

31.12.2018

ex 2933 99 80

13

5-Difluorometoksi-2-merkapto-1-H-benzimidazol (CAS RN 97963-62-7)

0 %

31.12.2016

ex 2933 99 80

15

2-(2H-Benzotriazol-2-il)-4,6-di-terc-pentilfenol (CAS RN 25973-55-1)

0 %

31.12.2018

ex 2933 99 80

18

4,4′-[(9-Butil-9H-karbazol-3-il)metilen]bis[N-metil-N-fenilanilin] (CAS RN 67707-04-4)

0 %

31.12.2017

ex 2933 99 80

20

2-(2H-Benzotriazol-2-il)-4,6-bis(1-metil-1-feniletill)fenol (CAS RN 70321-86-7)

0 %

31.12.2018

ex 2933 99 80

22

(2S)-2-Benzil-N,N-dimetilaziridin-1-sulfonamid (CAS RN 902146-43-4)

0 %

31.12.2017

ex 2933 99 80

24

1,3-Dihidro-5,6-diamino-2H-benzimidazol-2-on (CAS RN 55621-49-3)

0 %

31.12.2017

ex 2933 99 80

28

N-(2,3-Dihidro-2-okso-1H-benzimidazol-5-il)-3-hidroksinaftalen-2-karboksamid (CAS RN 26848-40-8)

0 %

31.12.2017

ex 2933 99 80

30

Kvizalofop -P-etil (ISO) (CAS RN 100646-51-3)

0 %

31.12.2018

ex 2933 99 80

32

5-[4′-(Bromometil)bifenil-2-il]-2-tritil-2H-tetrazol (CAS RN 133051-88-4)

0 %

31.12.2014

ex 2933 99 80

35

1,3,3-Trimetil-2-metilenindolin (CAS RN 118-12-7)

0 %

31.12.2014

ex 2933 99 80

37

8-Kloro-5,10-dihidro-11H-dibenzo [b,e] [1,4]diazepin-11-on (CAS RN 50892-62-1)

0 %

31.12.2014

ex 2933 99 80

40

trans-4-Hidroksi-L-prolin (CAS RN 51-35-4)

0 %

31.12.2018

ex 2933 99 80

43

2,3-Dihidro-1H-pirol[3,2,1-ij]kinolin (CAS RN 5840-01-7)

0 %

31.12.2017

ex 2933 99 80

45

Malein hidrazid (ISO) (CAS RN 123-33-1)

0 %

31.12.2018

ex 2933 99 80

47

Paklobutrazol (ISO) (CAS RN 76738-62-0)

0 %

31.12.2017

ex 2933 99 80

50

Metkonazol (ISO) (CAS RN 125116-23-6)

3,2 %

31.12.2018

ex 2933 99 80

53

Kalijev (S)-5-(tert-butoksikarbonil)-5-azaspiro[2.4]heptan-6-karboksilat (CUS0133723-1) (5)

0 %

31.12.2018

ex 2933 99 80

55

Piridaben (ISO) (CAS RN 96489-71-3)

0 %

31.12.2014

ex 2933 99 80

57

2-(5-metoksindol-3-il)etilamin (CAS RN 608-07-1)

0 %

31.12.2018

ex 2933 99 80

62

1H-indol-6-karboksilna kislina (CAS RN 1670-82-2)

0 %

31.12.2018

ex 2933 99 80

64

((3R)-1-{(1R,2R)-2-[2-(3,4-Dimetoksifenil) etoksi]cikloheksil }pirolidin-3-ol.hidroklorid, (CAS RN 748810-28-8)

0 %

31.12.2015

ex 2933 99 80

67

Kandesartan etil ester (INNM) (CAS RN 139481-58-6)

0 %

31.12.2016

ex 2933 99 80

71

10-Metoksiiminostilben (CAS RN 4698-11-7)

0 %

31.12.2018

ex 2933 99 80

72

1,4,7-trimetil-1,4,7-triazaciklononan

0 %

31.12.2018

ex 2933 99 80

74

Imidazo[1,2-b] piridazin hidroklorid (CAS RN 18087-70-2)

0 %

31.12.2018

ex 2933 99 80

76

Manganov(2+), bis(oktahidro-1,4,7-trimetil-1H-1,4,7-triazonin-N1,N4,N7) tri-μ-oksodi-, acetat (1:2) (CAS RN 916075-10-0)

0 %

31.12.2014

ex 2933 99 80

78

3-Amino-3-azabiciklo (3.3.0) oktan hidroklorid (CAS RN 58108-05-7)

0 %

31.12.2018

ex 2933 99 80

81

1,2,3-Benzotriazol (CAS RN 95-14-7)

0 %

31.12.2016

ex 2933 99 80

82

Toliltriazol (CAS RN 29385-43-1)

0 %

31.12.2018

ex 2933 99 80

88

2,6-Diklorokinoksalin (CAS RN 18671-97-1)

0 %

31.12.2014

ex 2933 99 80

89

Karbendazim (ISO) (CAS RN 10605-21-7)

0 %

31.12.2018

ex 2934 10 00

10

Heksitiazoks (ISO) (CAS RN 78587-05-0)

0 %

31.12.2018

ex 2934 10 00

15

4-Nitrofenil tiazol-5-ilmetil karbonat (CAS RN 144163-97-3)

0 %

31.12.2017

ex 2934 10 00

20

2-(4-Metiltiazol-5-il)etanol (CAS RN 137-00-8)

0 %

31.12.2018

ex 2934 10 00

25

(S)-Etil-2-(3-((2-izopropiltiazol-4-il)metil)-3-metilureido)-4-morfolinobutanoat oksalat (CAS RN 1247119-36-3)

0 %

31.12.2017

ex 2934 10 00

35

(2-Izopropiltiazol-4-il)-N-metilmetanamin dihidroklorid (CAS RN 1185167-55-8)

0 %

31.12.2017

ex 2934 10 00

40

(Z)-2-(2-terc-butoksikarbonilaminotiazol-4-il)-2-pentenojska kislina (CAS RN 86978-24-7)

0 %

31.12.2018

ex 2934 10 00

60

Fostiazat (ISO) (CAS RN 98886-44-3)

0 %

31.12.2014

ex 2934 10 00

70

2-(Formilamino)-4-tiazolacetil klorid, hidroklorid (CAS RN 372092-18-7)

0 %

31.12.2016

ex 2934 10 00

80

3,4-Dikloro-5-karboksiizotiazol (CAS RN 18480-53-0)

0 %

31.12.2016

ex 2934 20 80

20

S-1,3-Benzotiazol-2-il (2Z)-(5-amino-1,2,4-tiadiazol-3-il)(metoksiimino)etan tioat (CAS RN 89604-91-1)

0 %

31.12.2016

ex 2934 20 80

30

2-[[(Z)-[1-(2-Amino-4-tiazolil)-2-(2-benzotiazoliltio)-2-oksoetiliden]amino]oksi]-ocetna kislina, metil ester (CAS RN 246035-38-1)

0 %

31.12.2016

ex 2934 20 80

40

1,2-benzizotiazol-3(2H)-on (Benziothiazolinon (BIT)) (CAS RN 2634-33-5)

0 %

31.12.2017

ex 2934 20 80

50

S-(1,3-Benzotiazol-2-il)-(Z)-2-(2-aminotiazol-4-il)-2-(acetiloksiimino)tioacetat, (CAS RN 104797-47-9)

0 %

31.12.2018

ex 2934 20 80

60

Benzotiazol-2-il-(Z)-2-tritiloksiimino-2-(2-aminotiazol-4-il)-tioacetat (CAS RN 143183-03-3)

0 %

31.12.2015

ex 2934 20 80

70

N,N-Bis(1,3-benzotiazol-2-ilsulfanil)-2-metilpropan-2-amin (CAS RN 3741-80-8)

0 %

31.12.2015

ex 2934 30 90

10

2-Metiltio-fenotiazin (CAS RN 7643-08-5)

0 %

31.12.2017

ex 2934 99 90

11

Metil 3-{1,4-dioksaspiro[4.5]dec-8-il[(trans-4-metilcikloheksil)karbonil]amino}-5-jodotiofen-2-karboksilat (CAS RN 1026785-65-8)

0 %

31.12.2018

ex 2934 99 90

12

Dimetomorf (ISO) (CAS RN 110488-70-5)

0 %

31.12.2018

ex 2934 99 90

13

Buprofezin (ISO), s čistostjo 98,5 mas. % ali več (CAS RN 953030-84-7)

0 %

31.12.2018

ex 2934 99 90

14

Etil N-{[1-metil-2-({[4-(5-okso-4,5-dihidro-1,2,4-oksadiazol-3-il)fenil]amino}metil)-1H-benzimidazol-5-il]karbonil}-N-piridin-2-il-b-alaninat (CAS RN 872728-84-2)

0 %

31.12.2017

ex 2934 99 90

15

Karboksin (CAS RN 5234-68-4)

0 %

31.12.2018

ex 2934 99 90

17

Metil(1,8-dietil-1,3,4,9-tetrahidropirano[3,4-b]indol-1-il)acetat (CAS RN 122188-02-7)

0 %

31.12.2016

ex 2934 99 90

18

3,3-Bis(2-metil-1-oktil-1H-indol-3-il)ftalid (CAS RN 50292-95-0)

0 %

31.12.2017

ex 2934 99 90

20

Tiofen (CAS RN 110-02-1)

0 %

31.12.2014

ex 2934 99 90

22

7-[4-(Dietilamino)-2-etoksifenil]-7-(2-metil-1-oktil-1H-indol-3-il) furo[3,4-b]piridin-5(7H)-on (CAS RN 87563-89-1)

0 %

31.12.2017

ex 2934 99 90

23

Bromukonazol (ISO) s čistoto 96 mas. % ali več (CAS RN 116255-48-2)

0 %

31.12.2016

ex 2934 99 90

25

2,4-Dietil-9H-tioksanten-9-on (CAS RN 82799-44-8)

0 %

31.12.2015

ex 2934 99 90

28

11-(Piperazin-1-il)dibenzo[b,f][1,4]tiazepin dihidroklorid (CAS RN 111974-74-4)

0 %

31.12.2016

ex 2934 99 90

30

Dibenzo[b,f][1,4]tiazepin-11(10H)-on (CAS RN 3159-07-7)

0 %

31.12.2014

ex 2934 99 90

33

[2,2′-Tio-bis(4-terc-oktilfenolato)]-n-butilamin nikelj (CAS RN 14516-71-3)

0 %

31.12.2016

ex 2934 99 90

35

Dimetenamid (ISO) (CAS RN 87674-68-8)

0 %

31.12.2018

ex 2934 99 90

37

4-Propan-2-ilmorfolin (CAS RN 1004-14-4)

0 %

31.12.2017

ex 2934 99 90

40

2-Tiofen etilamin (CAS RN 30433-91-1)

0 %

31.12.2015

ex 2934 99 90

43

Hidroklorid klopidogrelove kisline (CAS RN 144750-42-5)

0 %

31.12.2016

ex 2934 99 90

45

Tris(2,3-epoksipropil)-1,3,5-triazinantrion (CAS RN 2451-62-9)

0 %

31.12.2018

ex 2934 99 90

48

Propan-2-ol – 2-metil-4-(4-metilpiperazin-1-il)-10H-tieno[2,3-b][1,5]benzodiazepin (1:2) dihidrat (CAS RN 864743-41-9)

0 %

31.12.2016

ex 2934 99 90

50

10-[1,1′-Bifenil]-4-il-2-(1-metiletil)-9-okso-9H-tioksanten heksafluorofosfat, (CAS RN 591773-92-1)

0 %

31.12.2015

ex 2934 99 90

55

Olmesartan medoksomil (INN) (CAS RN 144689-63-4)

0 %

31.12.2018

ex 2934 99 90

60

DL-Homocistein tiolakton hidroklorid (CAS RN 6038-19-3)

0 %

31.12.2018

ex 2934 99 90

66

1,1-Tetrahidrotiofen-1,1-dioksid (CAS RN 126-33-0)

0 %

31.12.2018

ex 2934 99 90

72

1-[3-(5-Nitro-2-furil)alilidenamino]imidazolidin-2,4-dion (CAS RN 1672-88-4)

0 %

31.12.2018

ex 2934 99 90

74

2-Izopropiltioksanton (CAS RN 5495-84-1)

0 %

31.12.2017

ex 2934 99 90

75

(4R-cis)-1,1-Dimetiletil-6-[2[2-(4-fluorofenil)-5-(1-izopropil)-3-fenil-4-[(fenilamino)karbonil]-1H-pirol-1-il]etil]-2,2-dimetil-1,3-dioksan-4-acetat (CAS RN 125971-95-1)

0 %

31.12.2016

ex 2934 99 90

ex 3204 20 00

76

10

2,5-Tiofendiilbis(5-terc-butil-1,3-benzoksazol) (CAS RN 7128-64-5)

0 %

31.12.2016

ex 2934 99 90

77

Kalijev 5-metil-1,3,4-oksadiazol-2-karboksilat (CAS RN 888504-28-7)

0 %

31.12.2016

ex 2934 99 90

79

Tiofen-2-etanol (CAS RN 5402-55-1)

0 %

31.12.2018

ex 2934 99 90

83

Flumioksazin (ISO), s čistoto 96 mas. % ali več (CAS RN 103361-09-7)

0 %

31.12.2014

ex 2934 99 90

84

Etoksazol (ISO), s čistoto 94,8 mas. % ali več (CAS RN 153233-91-1)

0 %

31.12.2014

ex 2934 99 90

85

N2-[1-(S)-Etoksikarbonil-3-fenilpropil]-N6-trifluoroacetil-L-lizil-N2-karboksi anhidrid (CAS RN 126586-91-2)

0 %

31.12.2015

ex 2934 99 90

86

Ditianon (ISO) (CAS RN 3347-22-6)

0 %

31.12.2015

ex 2934 99 90

87

2,2′-(1,4-Fenilen)bis(4H-3,1-benzoksazin-4-on) (CAS RN 18600-59-4)

0 %

31.12.2015

ex 2935 00 90

15

Flupirsulfuron-metil-natrij (ISO) (CAS RN 144740-54-5)

0 %

31.12.2018

ex 2935 00 90

17

6-metil-4-okso-5,6-dihidro-4H-tieno[2,3-b]tiopiran-2-sulfonamid (CAS RN 120279-88-1)

0 %

31.12.2018

ex 2935 00 90

20

Toluensulfonamidi

0 %

31.12.2018

ex 2935 00 90

23

N-[4-(2-Kloroacetil)fenil]metansulfonamid (CAS RN 64488-52-4)

0 %

31.12.2016

ex 2935 00 90

25

Triflusulfuron-metil (ISO) (CAS RN 126535-15-7)

0 %

31.12.2018

ex 2935 00 90

27

Metil (3R,5S,6E)-7-{4-(4-fluorofenil)-6-izopropil-2-[metil(metilsulfonil)amino]pirimidin-5-il}-3,5-dihidroksihept-6-enoat (CAS RN 147118-40-9)

0 %

31.12.2016

ex 2935 00 90

28

N-fluorobenzensulfonimid (CAS RN 133745-75-2)

0 %

31.12.2018

ex 2935 00 90

30

Mešanica izomerov, ki sestoje iz N-etiltoluen-2-sulfonamida in N-etiltoluen-4-sulfonamida

0 %

31.12.2014

ex 2935 00 90

35

Klorsulfuron (ISO) (CAS RN 64902-72-3)

0 %

31.12.2018

ex 2935 00 90

40

Imazosulfuron (ISO) s čistočo 98 mas. % ali več (CAS RN 122548-33-8)

0 %

31.12.2015

ex 2935 00 90

42

Penoksulam (ISO) (CAS RN 219714-96-2)

0 %

31.12.2015

ex 2935 00 90

45

Rimsulfuron (ISO) (CAS RN 122931-48-0)

0 %

31.12.2018

ex 2935 00 90

48

(3R,5S,6E)-7-[4-(4-Fluorofenil)-2-[metil(metilsulfonil)amino]-6-(propan-2-il)pirimidin-5-il]-3,5-dihidroksihept-6-enojska kislina – 1-[(R)-(4-klorofenil)(fenil)metil]piperazin (1:1) (CAS RN 1235588-99-4)

0 %

31.12.2016

ex 2935 00 90

50

4,4′-Oksidi(benzensulfonhidrazid) (CAS RN 80-51-3)

0 %

31.12.2018

ex 2935 00 90

53

2,4-Dikloro-5-sulfamoilbenzojska kislina (CAS RN 2736-23-4)

0 %

31.12.2014

ex 2935 00 90

55

Tifensulfuron-metil (ISO) (CAS RN 79277-27-3)

0 %

31.12.2018

ex 2935 00 90

63

Nikosulfuron (ISO), s čistočo 91 mas. % ali več (CAS RN 111991-09-4)

0 %

31.12.2014

ex 2935 00 90

65

Tribenuron-metil (ISO) (CAS RN 101200-48-0)

0 %

31.12.2018

ex 2935 00 90

75

Metsulfuron-metil (ISO) (CAS RN 74223-64-6)

0 %

31.12.2018

ex 2935 00 90

77

[[4-[2-[[(3-Etil-2,5-dihidro-4-metil-2-okso-1H-pirol-1-il)karbonil]amino] etil]fenil]sulfonil]-etil ester karbamske kisline, (CAS RN 318515-70-7)

0 %

31.12.2014

ex 2935 00 90

82

N-(5,7-Dimetoksi[1,2,4]triazolo[1,5-a]pirimidin-2-il)-2-metoksi-4-(trifluorometil)piridin-3-sulfonamid, (CAS RN 422556-08-9)

0 %

31.12.2014

ex 2935 00 90

85

N-[4-(Izopropilaminoacetil)fenil]metansulfonamid hidroklorid

0 %

31.12.2018

ex 2935 00 90

88

N-(2-(4-Amino-N-etil-m-toluidino)etil) metansulfonamid seskisulfat monohidrat, (CAS RN 25646-71-3)

0 %

31.12.2018

ex 2935 00 90

89

3-(3-Bromo-6-fluoro-2-metilindol-1-ilsulfonil)-N,N-dimetil-1,2,4-triazol-1-sulfonamid (CAS RN 348635-87-0)

0 %

31.12.2016

ex 2938 90 30

10

Amonijev glicirizinat (CAS RN 53956-04-0)

0 %

31.12.2015

ex 2938 90 90

10

Hesperidin (CAS RN 520-26-3)

0 %

31.12.2018

ex 2938 90 90

20

Etilvanilin beta-D-glukopiranozid (CAS RN 122397-96-0)

0 %

31.12.2018

ex 2941 20 30

10

Dihidrostreptomicin sulfat (CAS RN 5490-27-7)

0 %

31.12.2016

ex 3102 50 00

10

Naravni natrijev nitrat

0 %

31.12.2017

3201 20 00

Ekstrakt avstralske akacije

0 %

31.12.2018

ex 3201 90 90

20

Strojilni ekstrakti, dobljeni iz sadežev "gambier" in mirobolan

0 %

31.12.2018

ex 3204 11 00

20

Barvilo C.I. Disperse Yellow 241 (CAS RN 83249-52-9), s čistočo 97 mas. % ali več, kot je določeno s tekočinsko kromatografijo visoke ločljivosti

0 %

31.12.2015

ex 3204 11 00

30

Preparat disperzijskih barvil, ki vsebuje:

| — | C.I. Disperse Orange 61, |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Orange 61,

| — | C.I. Disperse Blue 291:1, |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Blue 291:1,

| — | C.I. Disperse Violet 93:1, |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Violet 93:1,

| — | C.I. Disperse Red 54 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Red 54

0 %

31.12.2015

ex 3204 11 00

40

Barvilo C.I. Disperse Red 60 (CAS RN 17418-58-5)

0 %

31.12.2016

ex 3204 11 00

50

Barvilo C.I. Disperse Blue 72 (CAS RN 81-48-1)

0 %

31.12.2016

ex 3204 11 00

60

Barvilo C.I. Disperse Blue 359 (CAS RN 213328-78-0)

0 %

31.12.2016

ex 3204 11 00

70

Barvilo C.I. Disperse Red 343 (CAS RN 99035-78-6)

0 %

31.12.2017

ex 3204 11 00

80

Pripravek neionogenskega barvila, ki vsebuje:

| — | N-[5-(acetilamino)-4-[(2-kloro-4,6-dinitrofenil)azo]-2-metoksifenil]- 2-okso-2-(fenilmetoski)etil-β-alanin (CAS RN 159010-67-0) |
| --- | --- |

—

N-[5-(acetilamino)-4-[(2-kloro-4,6-dinitrofenil)azo]-2-metoksifenil]- 2-okso-2-(fenilmetoski)etil-β-alanin (CAS RN 159010-67-0)

| — | N-[4-[(2-ciano-4-nitrofenil)azo]fenil]-N-metil-2-(1,3-dihidro-1,3-diokso-2H-izoindol-2-il)etil-β-alanin (CAS RN 170222-39-6) in |
| --- | --- |

—

N-[4-[(2-ciano-4-nitrofenil)azo]fenil]-N-metil-2-(1,3-dihidro-1,3-diokso-2H-izoindol-2-il)etil-β-alanin (CAS RN 170222-39-6) in

| — | N-[4-[(2-ciano-4-nitrofenil)azo]fenil]-2-[2-(1,3-dihidro-1,3-diokso-2H-izoindol-2-il)etoksi]-2-oksoetil-β-alanin (CAS RN 371921-34-5) in |
| --- | --- |

—

N-[4-[(2-ciano-4-nitrofenil)azo]fenil]-2-[2-(1,3-dihidro-1,3-diokso-2H-izoindol-2-il)etoksi]-2-oksoetil-β-alanin (CAS RN 371921-34-5) in

0 %

31.12.2017

ex 3204 12 00

10

Barvilo C.I. Acid Blue 9 (CAS RN 3844-45-9)

0 %

31.12.2016

ex 3204 12 00

20

Pripravek anionskega barvila, ki vsebuje 75 mas. % ali več (dinatrijev-7- (4-kloro-6-(dodecilamino)-1,3,5-triazin-2-il]amino)-4-hidroksi-3- ((4-((4-sulfofenil)azo)fenil)azo)-2-naftalensulfonat (CAS RN 145703-76-0)

0 %

31.12.2017

ex 3204 12 00

30

Pripravek anionskega kislega barvila, ki vsebuje:

| — | litijev-amino-4-(4-terc-butilanilino)antrakinon-2-sulfonat (CAS RN 125328-86-1), |
| --- | --- |

—

litijev-amino-4-(4-terc-butilanilino)antrakinon-2-sulfonat (CAS RN 125328-86-1),

| — | C.I. Acid Green 25 (CAS RN 4403-90-1) in |
| --- | --- |

—

C.I. Acid Green 25 (CAS RN 4403-90-1) in

| — | C.I. Acid Blue 80 (CAS RN 4474-24-2) |
| --- | --- |

—

C.I. Acid Blue 80 (CAS RN 4474-24-2)

0 %

31.12.2017

ex 3204 12 00

40

Pripravek tekočega barvila, ki vsebuje barvilo anionske kisline C.I. Acid Blue 182 (CAS RN 12219-26-0)

0 %

31.12.2018

ex 3204 13 00

10

Barvilo C.I. Basic Red 1(CAS RN 989-38-8)

0 %

31.12.2016

ex 3204 13 00

20

(2,2′-(3,3′-Dioksidobifenil-4,4′-diildiazo)bis(6-(4-(3-(dietilamino)propilamino)-6-(3-(dietilamonijev)propilamino)-1,3,5-triazin-2-ilamino)-3-sulfonato-1-naftolato))dikoper(II) acetat laktat (CAS RN 159604-94-1)

0 %

31.12.2017

ex 3204 13 00

30

Barvilo C.I. Basic Blue 7 (CAS RN 2390-60-5)

0 %

31.12.2017

ex 3204 13 00

40

Barvilo C.I. Basic Violet 1 (CAS RN 603-47-4)/(CAS RN 8004-87-3)

0 %

31.12.2017

ex 3204 15 00

10

Barvilo: C.I. Vat Orange 7 (C.I. Pigment Orange 43) (CAS RN 4424-06-0)

0 %

31.12.2017

ex 3204 15 00

60

Barvilo C.I. Vat Blue 4 (CAS RN 81-77-6)

0 %

31.12.2018

ex 3204 17 00

10

Barvilo C.I. Pigment Yellow 81 (CAS RN 22094-93-5)

0 %

31.12.2018

ex 3204 17 00

15

Barvilo C.I. Pigment Green 7 (CAS RN 1328-53-6)

0 %

31.12.2016

ex 3204 17 00

20

Barvilo C.I. Pigment Blue 15:3 (CAS RN 147-14-8)

0 %

31.12.2016

ex 3204 17 00

25

Barvilo C.I. Pigment Yellow 14 (CAS RN 5468-75-7)

0 %

31.12.2016

ex 3204 17 00

30

Barvilo: C.I. Pigment Yellow 97 (CAS RN 12225-18-2)

0 %

31.12.2017

ex 3204 17 00

35

Barvilo C.I. Pigment Red 202 (CAS RN 3089-17-6)

0 %

31.12.2016

ex 3204 17 00

40

Barvilo C.I. Pigment Yellow 120 (CAS RN 29920-31-8)

0 %

31.12.2014

ex 3204 17 00

50

Barvilo C.I. Pigment Yellow 180 (CAS RN 77804-81-0)

0 %

31.12.2014

ex 3204 17 00

60

Barvilo C.I. Pigment Red 53:1 (CAS RN 5160-02-1)

0 %

31.12.2016

ex 3204 17 00

65

Barvilo C.I. Pigment Red 53 (CAS RN 2092-56-0)

0 %

31.12.2016

ex 3204 17 00

70

Barvilo C.I. Pigment Yellow 13 (CAS RN 5102-83-0)

0 %

31.12.2016

ex 3204 17 00

75

Barvilo C.I. Pigment Orange 5 (CAS RN 3468-63-1)

0 %

31.12.2017

ex 3204 17 00

80

Barvilo C.I. Pigment Red 207 (CAS RN 71819-77-7)

0 %

31.12.2017

ex 3204 17 00

85

Barvilo C.I. Pigment Blue 61(CAS RN 1324-76-1)

0 %

31.12.2017

ex 3204 17 00

88

Barvilo C.I. Pigment Violet 3 (CAS RN 1325-82-2)

0 %

31.12.2017

ex 3204 19 00

11

Fotokromatsko barvilo, 3-(4-butoksifenil-6,7-dimetoksi-3-(4-metoksifenil)-13,13-dimetil-3,13-dihidrobenzo[h]indeno[2,1-f]kromen-11-karbonitril

0 %

31.12.2014

ex 3204 19 00

21

Fotokromatsko barvilo, 4-(3-(4-butoksifenil)-6-metoksi-3-(4-metoksifenil)-13,13-dimetil-11-(trifluorometil)-3,13-dihidrobenzo[h]indeno[2,1-f]kromen-7-il)morfolin (CAS RN 1021540-64-6)

0 %

31.12.2014

ex 3204 19 00

31

Fotokromatsko barvilo, N-heksil -6,7-dimetoksi-3,3-bis(4-metoksifenil)-13,13-dimetil-3,13-dihidrobenzo[h]indeno[2,1-f]kromen-11-karboksamid

0 %

31.12.2014

ex 3204 19 00

41

Fotokromatsko barvilo, 4,4′-(13,13-dimetil-3,13-dihidrobenzo[h]indeno[2,1-f]kromen-3,3-diil)difenol

0 %

31.12.2014

ex 3204 19 00

43

Fotokromatsko barvilo, bis(2-(4-(7-metoksi-3-(4-metoksifenil)-11-fenil-13, 13-dipropil-3, 13-dihidrobenzo[h]indeno[2,1-f]kromen-3-il)fenoksi)etil) dekanedioat (CUS 0133724-2) (5)

0 %

31.12.2018

ex 3204 19 00

47

Fotokromatsko barvilo, 4-(4-(13,13-dimetil-3,11-difenil-3,13-dihidrobenzo[h]indeno[2,1-f] kromen-3-il)fenil)morfolin (CUS 0133726-4) (5)

0 %

31.12.2018

ex 3204 19 00

51

Fotokromatsko barvilo, 4-(4-(6,11-difluoro-13,13-dimetil-3-fenil-3,13-dihidrobenzo[h]indeno[2,1-f ]kromen-3-il)fenil)morfolin(CAS RN 1360882-72-6)

0 %

31.12.2014

ex 3204 19 00

53

Fotokromatsko barvilo, 3-(4-butoksifenil)-3-(4-fluorofenil)-6,7-dimetoksi-13,13-dimetil-3,13-dihidrobenzo[h]indeno[2,1-f]kromen-11-karbonitril (CUS 0133725-3) (5)

0 %

31.12.2018

ex 3204 19 00

55

Fotokromatsko barvilo, 4, 4′-(7-metoksi-11-fenil-13, 13-dipropil-3, 13-dihidrobenzo[h]indeno[2, 1-f]kromen-3, 3-diil)difenol (CUS 0133728-6) (5)

0 %

31.12.2018

ex 3204 19 00

57

Fotokromatsko barvilo, bis(2-{4-[11-ciano-3-(4-flourofenil)-6,7-dimetoksi-13,13-dimetil-3,13-dihidrobenzo[h]indeno[2,1-f]kromen-3-yl]fenoksi}etil) dekanedioat (CUS 0133729-7) (5)

0 %

31.12.2018

ex 3204 19 00

61

Fotokromatsko barvilo, 3-(4-butoksifenil)-6,7-dimetoksi-3-(4-metoksifenil)-13,13-dimetil-11-(trifluorometil)-3,13-dihidrobenzo[h]indeno[2,1-f]kromen (CAS RN 1021540-61-3)

0 %

31.12.2014

ex 3204 19 00

63

Fotokromatsko barvilo, 1-{4-(6-metoksi-3-(4-metoksifenil)-13, 13-dimetil-3,13-dihidrobenzo[h]indeno[2,1-f]kromen-3-il)fenil}piperidin (CUS 0133727-5) (5)

0 %

31.12.2018

ex 3204 19 00

70

Barvilo: C.I. Solvent Red 49 (CAS RN 509-34-2)

0 %

31.12.2018

ex 3204 19 00

71

Barvilo C.I. Solvent Brown 53 (CAS RN 64696-98-6)

0 %

31.12.2015

ex 3204 19 00

73

Barvilo C.I. Solvent Blue 104 (CAS RN 116-75-6), s čistočo 97 mas. % ali več, kot je določeno s tekočinsko kromatografijo visoke ločljivosti

0 %

31.12.2015

ex 3204 19 00

77

Barvilo C.I. Solvent Yellow 98 (CAS RN 27870-92-4)

0 %

31.12.2016

ex 3204 19 00

84

Barvilo C.I. Solvent Blue 67 (CAS RN 12226-78-7)

0 %

31.12.2017

ex 3204 19 00

85

Barvilo C.I. Solvent Red HPR

0 %

31.12.2017

ex 3204 20 00

20

Barvilo C.I. Fluorescent Brightener 71 (CAS RN 16090-02-1)

0 %

31.12.2016

ex 3204 20 00

30

Barvilo C.I. Fluorescent Brightener 351 (CAS RN 38775-22-3)

0 %

31.12.2016

ex 3204 20 00

40

Dinatrijev 5-[[4-anilino-6-[2-hidroksietil (metil)amino]-1,3,5-triazin-2-il]amino]-2-[(E)-2-[4-[[4-anilino-6-[2-hidroksietil(metil)amino]-1,3,5-triazin-2-il]amino]-2- sulfonatofenil]etenil] benzensulfonat (CAS RN 13863-31-5)

0 %

31.12.2018

ex 3205 00 00

10

Aluminijeva “lake” barvila, pripravljena iz barvil, za proizvodnjo pigmentov, ki se uporabljajo v farmacevtski industriji (1)

0 %

31.12.2018

ex 3205 00 00

20

Barvilo C.I. Carbon Black 7 Lake

0 %

31.12.2016

ex 3206 11 00

10

Titan dioksid, prevlečen z izopropoksititan triizostearatom, ki vsebuje 1,5 mas. % ali več, vendar ne več kot 2,5 mas. % izopropoksititanovega triizostearata

0 %

31.12.2018

ex 3206 19 00

10

Pripravek vsebuje glede na maso:

| — | 72 % (± 2 %) sljude (CAS RN 12001-26-2) in |
| --- | --- |

—

72 % (± 2 %) sljude (CAS RN 12001-26-2) in

| — | 28 % (± 2 %) titanovega dioksida (CAS RN 13463-67-7) |
| --- | --- |

—

28 % (± 2 %) titanovega dioksida (CAS RN 13463-67-7)

0 %

31.12.2016

ex 3206 42 00

10

Litopon (CAS RN 1345-05-7)

0 %

31.12.2018

3206 50 00

Anorganski proizvodi, ki se uporabljajo kot luminofori

0 %

31.12.2018

ex 3207 30 00

10

Preparat, ki vsebuje:

| — | ne več kot 85 mas. % srebra, |
| --- | --- |

—

ne več kot 85 mas. % srebra,

| — | ne manj kot 2 mas. % paladija, |
| --- | --- |

—

ne manj kot 2 mas. % paladija,

| — | barijev titanat, |
| --- | --- |

—

barijev titanat,

| — | terpinol, in |
| --- | --- |

—

terpinol, in

| — | etil celulozo, |
| --- | --- |

—

etil celulozo,

ki se uporablja za sitotisk pri proizvodnji večplastnih keramičnih kondenzatorjev (1)

0 %

31.12.2018

ex 3207 40 85

20

Kosmiči iz stekla, prevlečeni s srebrom, s povprečnim premerom 40 (± 10) μm

0 %

31.12.2018

ex 3207 40 85

40

Kosmiči iz stekla (CAS RN 65997-17-3):

| — | debeline 0,3 μm ali več, vendar ne več kot 10 μm in |
| --- | --- |

—

debeline 0,3 μm ali več, vendar ne več kot 10 μm in

| — | prevlečeni s titanovim dioksidom (CAS RN 13463-67-7) ali železovim oksidom (CAS RN 18282-10-5) |
| --- | --- |

—

prevlečeni s titanovim dioksidom (CAS RN 13463-67-7) ali železovim oksidom (CAS RN 18282-10-5)

0 %

31.12.2017

ex 3208 10 90

ex 3707 90 90

10

60

Proti-refleksijski premaz iz polimera na bazi estra, modificiranega s kromoforno skupino, v obliki raztopine iz ali 2-metoksi-1-propanol, 2-metoksi-1-metiletil acetata ali metil-2-hidroksiizobutirata, z vsebnostjo ne več kot 10 mas % polimera

0 %

31.12.2018

ex 3208 20 10

10

Kopolimer N-vinilkaprolatama, N-vinil-2-pirolidona in dimetilaminoetil metakrilata, v obliki raztopine v etanolu, ki vsebuje 34 mas. % ali več, vendar ne več kot 40 mas. % kopolimerov

0 %

31.12.2018

ex 3208 20 10

20

Imerzijska raztopina za zgornji premaz, ki vsebuje 0,5 mas. % ali več, vendar ne več kot 15 mas. %, akrilat-metakrilat-alkensulfonat-kopolimerov s fluoriranimi stranskimi verigami, v raztopini n-butanola in/ali 4-metil-2-pentanola in/ali diizoamiletra

0 %

31.12.2018

ex 3208 90 19

10

Kopolimer maleinske kisline in metil vinil etra, monoestrificiran z etilnimi in/ali izopropilnimi in/ali butilnimi skupinami, v obliki raztopine v etanolu, etanolu in butanolu, izopropanolu ali izopropanolu in butanolu

0 %

31.12.2018

ex 3208 90 19

ex 3902 90 90

15

94

Modificirani klorirani poliolefini, v obliki raztopine ali disperzije ali ne

0 %

31.12.2018

ex 3208 90 19

ex 3208 90 91

25

20

Tetrafluoretilen kopolimer v raztopini butilacetata z vsebnostjo topila 50 % (± 2 mas. %)

0 %

31.12.2017

ex 3208 90 19

35

Silikoni v vsebnostjo 50 mas. % ali več ksilena za uporabo v proizvodnji dolgotrajnih kirurških vsadkov

0 %

31.12.2018

ex 3208 90 19

40

Polimer metilsiloksana, v obliki raztopine v mešanici acetona, butanola, etanola in izopropanola, ki vsebuje 5 mas. % ali več, vendar ne več kot 11 mas. % polimera metilsiloksana

0 %

31.12.2018

ex 3208 90 19

50

Raztopina, ki vsebuje:

| — | (65 ± 10) mas. % γ-butirolaktona, |
| --- | --- |

—

(65 ± 10) mas. % γ-butirolaktona,

| — | (30 ± 10) mas. % poliamidne smole, |
| --- | --- |

—

(30 ± 10) mas. % poliamidne smole,

| — | (3,5 ± 1,5) mas. % derivata naftokinonskega estra in |
| --- | --- |

—

(3,5 ± 1,5) mas. % derivata naftokinonskega estra in

| — | (1,5 ± 0,5) mas. % arilsilicijeve kisline |
| --- | --- |

—

(1,5 ± 0,5) mas. % arilsilicijeve kisline

0 %

31.12.2018

ex 3208 90 19

60

Kopolimer hidroksistirena z eno ali več naslednjih sestavin:

| — | stiren, |
| --- | --- |

—

stiren,

| — | alkoksistiren, |
| --- | --- |

—

alkoksistiren,

| — | alkilakrilati, |
| --- | --- |

—

alkilakrilati,

raztopljen v etil laktatu

0 %

31.12.2016

ex 3208 90 19

75

Kopolimer acenaftalena v raztopini etil laktata

0 %

31.12.2017

ex 3208 90 99

10

Raztopina na podlagi kemično modificiranih naravnih polimerov, ki vsebuje dve ali več od naslednjih barvil:

| — | metil 8′-acetoksi-1,3,3,5,6-pentametil-2,3-dihidrospiro[1H-indol-2,3′-nafto[2,1-b][1,4]oksazin]-9′-karboksilat, |
| --- | --- |

—

metil 8′-acetoksi-1,3,3,5,6-pentametil-2,3-dihidrospiro[1H-indol-2,3′-nafto[2,1-b][1,4]oksazin]-9′-karboksilat,

| — | metil 6-(izobutiriloksi)-2,2-difenil-2H-benzo[h]kromen-5-karboksilat, |
| --- | --- |

—

metil 6-(izobutiriloksi)-2,2-difenil-2H-benzo[h]kromen-5-karboksilat,

| — | 13-izopropil-3,3-bis(4-metoksifenil)-6,11-dimetil-3,13-dihidrobenzo [h]indeno[2,1-f]kromen-13-ol, |
| --- | --- |

—

13-izopropil-3,3-bis(4-metoksifenil)-6,11-dimetil-3,13-dihidrobenzo [h]indeno[2,1-f]kromen-13-ol,

| — | etoksikarbonilmethil 8-metil-2,2-difenil-2H-benzo[h]kromen-5-karboksilat, |
| --- | --- |

—

etoksikarbonilmethil 8-metil-2,2-difenil-2H-benzo[h]kromen-5-karboksilat,

| — | 13-etil-3-[4-(morfolino)fenil]-3-fenil-3,13-dihidrobenzo [h]indeno[2,1-f]kromen-13-ol |
| --- | --- |

—

13-etil-3-[4-(morfolino)fenil]-3-fenil-3,13-dihidrobenzo [h]indeno[2,1-f]kromen-13-ol

0 %

31.12.2018

ex 3215 11 00

ex 3215 19 00

10

10

Tiskarsko črnilo, tekoče, ki sestoji iz disperzije kopolimera vinil akrilata in barvnih pigmentov v izoparafinih, ki vsebuje ne več kot 13 mas. % kopolimera vinil akrilata in barvnih pigmentov

0 %

31.12.2018

ex 3215 19 00

20

Črnilo:

| — | vsebuje polimer poliestra in disperzijo srebra (CAS RN 7440-22-4) ter srebrovega klorida (CAS RN 7783-90-6) v metil propil ketonu(CAS RN 107-87-9), |
| --- | --- |

—

vsebuje polimer poliestra in disperzijo srebra (CAS RN 7440-22-4) ter srebrovega klorida (CAS RN 7783-90-6) v metil propil ketonu(CAS RN 107-87-9),

| — | vsebuje skupno suho trdno snov 55 mas. % ali več, vendar ne več kot 57 %, in |
| --- | --- |

—

vsebuje skupno suho trdno snov 55 mas. % ali več, vendar ne več kot 57 %, in

| — | ima specifično maso 1,40 g/cm3 ali več, vendar ne več kot 1,60 g/cm3, |
| --- | --- |

—

ima specifično maso 1,40 g/cm3 ali več, vendar ne več kot 1,60 g/cm3,

uporablja se za odtise na elektrodah (1)

0 %

31.12.2017

ex 3215 90 00

10

Pripravljena črnila, za uporabo v proizvodnji kartuš za brizgalne tiskalnike (1)

0 %

31.12.2018

ex 3215 90 00

20

Toplotno občutljivo črnilo, ki je nanešeno na plastični film

0 %

31.12.2018

ex 3215 90 00

30

Črnilo v kartušah za enkratno uporabo, z vsebnostjo po masi:

| — | 5 mas. % ali več, vendar ne več kot 10 mas. % amorfnega silicijevega dioksida ali |
| --- | --- |

—

5 mas. % ali več, vendar ne več kot 10 mas. % amorfnega silicijevega dioksida ali

| — | 3,8 mas. % ali več barvila C.I. Solvent Black 7 v organskih topilih |
| --- | --- |

—

3,8 mas. % ali več barvila C.I. Solvent Black 7 v organskih topilih

za označevanje integriranih vezij (1)

0 %

31.12.2018

ex 3215 90 00

40

Suho črnilo v prahu na osnovi hibridne smole (narejene iz polistirenske akrilne smole in poliestrske smole), zmešano:

| — | z voskom, |
| --- | --- |

—

z voskom,

| — | s polimerom na osnovi vinila |
| --- | --- |

—

s polimerom na osnovi vinila

| — | in z barvilom, |
| --- | --- |

—

in z barvilom,

za uporabo v proizvodnji plastenk za tonerje za fotokopirne stroje, fakse, tiskalnike in večnamenske naprave (1)

0 %

31.12.2015

3301 12 10

Eterično olje iz pomaranč, nedeterpenirano

0 %

31.12.2018

ex 3402 11 90

10

Natrijev lauril metil izetionat

0 %

31.12.2015

ex 3402 13 00

10

Vinil kopolimerna površinsko aktivna snov na osnovi polipropilen glikola

0 %

31.12.2018

ex 3402 13 00

20

Površinsko aktivna snov, ki vsebuje 1,4-dimetil-1,4-bis(2-metilpropil)-2-butin-1,4-diil eter, polimeriziran z oksiranom, zaključen z metilom

0 %

31.12.2017

ex 3402 13 00

30

Polioksietilirana 12- hidroksistearinska kislina (CAS RN 70142-34-6)

0 %

31.12.2018

ex 3402 90 10

20

Zmes dokuzat natrija (INN) in natrijevega benzoata

0 %

31.12.2018

ex 3402 90 10

30

Površinsko aktivni preparat, sestavljen iz mešanice dokuzat natrija in etoksiliranega 2,4,7,9-tetrametildeka-5-in-4,7-diola (CAS RN 577-11-7 and 9014-85-1)

0 %

31.12.2015

ex 3402 90 10

50

Površinsko aktivni preparat, ki je sestavljen iz mešanice polisiloksana in poli(etilen glikola)

0 %

31.12.2015

ex 3402 90 10

60

Površinsko aktivni preparat, ki vsebuje 2-etilheksiloksimetil oksiran

0 %

31.12.2014

ex 3402 90 10

70

Površinsko aktivni preparat, ki vsebuje etoksiliran 2,4,7,9-tetrametil-5-decin-4,7-diol (CAS RN 9014-85-1)

0 %

31.12.2014

ex 3403 99 00

10

Rezalne tekočine na osnovi vodne raztopine sintetičnih polipeptidov

0 %

31.12.2018

ex 3504 00 90

10

Avidin (CAS RN 1405-69-2)

0 %

31.12.2014

ex 3505 10 50

20

O-(2-Hidroksietil)-derivat hidroliziranega koruznega škroba (CAS RN 9005-27-0)

0 %

31.12.2018

ex 3506 91 00

10

Lepila na osnovi vodne disperzije mešanice dimerizirane smole in kopolimera etilena in vinil acetata (EVA)

0 %

31.12.2018

ex 3506 91 00

30

Dvokomponentno mikroinkapsulirano epoksidno lepilo, dispergirano v topilu

0 %

31.12.2018

ex 3506 91 00

40

Akrilni lepljivi premaz, občutljiv na pritisk, debeline 0,076 mm ali več, vendar ne več kot 0,127 mm, pripravljen v zvitkih širine 45,7 cm ali več, vendar ne več kot 132 cm, na zaščitni plasti z vrednostjo lepljivosti pri odstranitvi z najmanj 15N/25 mm (izmerjeno v skladu z ASTM D3330)

0 %

31.12.2014

ex 3601 00 00

10

Pirotehnični prah v obliki zrnc cilindrične oblike, sestavljen iz stroncijevega nitrata ali bakrovega nitrata v raztopini nitrogvanidina, veziva in dodatkov, ki se uporablja kot sestavina sistema za napihovanje zračnih blazin (1)

0 %

31.12.2016

ex 3701 30 00

10

Reliefna tiskarska plošča, ki se uporablja za tiskanje časopisov in ki sestoji iz kovinske podlage, prevlečene s fotopolimerizirajočo plastjo debeline 0,2 mm ali več, vendar ne več kot 0,8 mm, neprekrita z odstranljivo zaščitno folijo in s skupno debelino ne več kot 1 mm

0 %

31.12.2018

ex 3701 30 00

20

Fotoobčutljiva plošča iz fotopolimerizirajoče plasti na poliestrski foliji skupne debeline več kot 0,43 mm, vendar ne več kot 3,18 mm

0 %

31.12.2014

ex 3701 99 00

10

Plošča iz kremena ali stekla, prekrita s kromovim filmom in premazana s fotoobčutljivo ali elektron-občutljivo smolo, za proizvodnjo šablon za proizvode iz tarifne številke 8541 ali 8542

0 %

01.07.2014

ex 3705 90 90

10

Fotomaske za fotografski prenos shem tokokrogov na polprevodniške rezine

0 %

31.12.2014

ex 3707 10 00

10

Emulzija občutljiva na svetlobo, ki se uporablja za senzibilizacijo silicijevih diskov (1)

0 %

31.12.2018

ex 3707 10 00

15

Senzibilna emulzija, ki je sestavljena iz:

| — | ne več kot 12 mas. % estra diazooksonaftalensulfonske kisline in |
| --- | --- |

—

ne več kot 12 mas. % estra diazooksonaftalensulfonske kisline in

| — | fenolnih smol, |
| --- | --- |

—

fenolnih smol,

v raztopini, ki vsebuje najmanj 2-metoksi-1-metiletil acetat ali etil laktat ali metil 3-metoksipropionat ali 2-heptanon

0 %

31.12.2018

ex 3707 10 00

25

Senzibilna emulzija, ki vsebuje:

| — | fenolne ali akrilne smole |
| --- | --- |

—

fenolne ali akrilne smole

| — | ne več kot 2 mas % na svetlobo občutljive predhodne sestavine za kislino, |
| --- | --- |

—

ne več kot 2 mas % na svetlobo občutljive predhodne sestavine za kislino,

v raztopini, ki vsebuje 2-metoksi-1-metiletil acetat ali etil laktat

0 %

31.12.2018

ex 3707 10 00

30

Preparat na osnovi fotoobčutljivega polimera z akrilno skupino v strukturi, ki vsebuje barvne pigmente, 2-metoksi-1-metiletilacetat in cikloheksanon ter lahko vsebuje ali ne vsebuje etil-3-etoksipropionat

0 %

31.12.2018

ex 3707 10 00

ex 3707 90 90

35

70

Senzibilna emulzija ali preparat, ki vsebuje eno ali več naslednjih snovi:

| — | akrilatnih polimerov, |
| --- | --- |

—

akrilatnih polimerov,

| — | metakrilatnih polimerov, |
| --- | --- |

—

metakrilatnih polimerov,

| — | derivatov polimerov stirena, |
| --- | --- |

—

derivatov polimerov stirena,

ki vsebuje ne več kot 7 mas. % fotoobčutljivih kislinskih predhodnih sestavin, raztopljenih v organskem topilu, ki vsebuje vsaj 2-metoksi-1-metiletil acetat

0 %

31.12.2016

ex 3707 10 00

40

Senzibilna emulzija, ki vsebuje:

| — | ne več kot 10 mas. % naftokinondiazidnih estrov, |
| --- | --- |

—

ne več kot 10 mas. % naftokinondiazidnih estrov,

| — | 2 mas. % ali več, vendar ne več kot 20 mas. % kopolimerov hidroksistirena, |
| --- | --- |

—

2 mas. % ali več, vendar ne več kot 20 mas. % kopolimerov hidroksistirena,

| — | ne več kot 7 mas. % derivatov, ki vsebujejo epokside, |
| --- | --- |

—

ne več kot 7 mas. % derivatov, ki vsebujejo epokside,

raztopljena v 1-etoksi-2-propil acetatu in/ali etil laktatu

0 %

31.12.2016

ex 3707 10 00

45

Svetlobno občutljiva emulzija cikliziranega poliizoprena, ki vsebuje:

| — | 55 mas. % ali več, vendar ne več kot 75 mas. % ksilena in |
| --- | --- |

—

55 mas. % ali več, vendar ne več kot 75 mas. % ksilena in

| — | 12 mas. % ali več, vendar ne več kot 18 mas. % etilbenzena |
| --- | --- |

—

12 mas. % ali več, vendar ne več kot 18 mas. % etilbenzena

0 %

31.12.2014

ex 3707 10 00

50

Svetlobno občutljiva emulzija, ki vsebuje:

| — | 20 mas. % ali več, vendar ne več kot 45 mas. % kopolimerov akrilatov in/ali metakrilatov in derivatov hidroksistirena, |
| --- | --- |

—

20 mas. % ali več, vendar ne več kot 45 mas. % kopolimerov akrilatov in/ali metakrilatov in derivatov hidroksistirena,

| — | 25 mas. % ali več, vendar ne več kot 50 mas. % organskega topila, ki vsebuje vsaj etil laktat in/ali propilen glikolmetileter acetat, |
| --- | --- |

—

25 mas. % ali več, vendar ne več kot 50 mas. % organskega topila, ki vsebuje vsaj etil laktat in/ali propilen glikolmetileter acetat,

| — | 5 mas. % ali več, vendar ne več kot 30 mas. % akrilatov, |
| --- | --- |

—

5 mas. % ali več, vendar ne več kot 30 mas. % akrilatov,

| — | ne več kot 12 mas. % fotoiniciatorja |
| --- | --- |

—

ne več kot 12 mas. % fotoiniciatorja

0 %

31.12.2014

ex 3707 10 00

55

Dielektrični premaz, ki blaži mehanski stres, iz prekurzorja poliamida z nenasičenim ogljikom v stranskih verigah, ki se lahko radikalno fotostrukturira in pretvori v polimid, v obliki raztopine iz N-metil-2-pirolidona ali N-etil-2-pirolidona z vsebnostjo polimerov 10 mas. % ali več

0 %

31.12.2018

ex 3707 90 20

10

Suh toner v obliki prahu ali mešanica za toner, ki sestoji iz kopolimera stirena in butil akrilata in bodisi magnetita ali Carbon Black, ki se uporablja kot razvijalec v proizvodnji kartuš za telefakse, tiskalnike ali kopirne stroje (1)

0 %

31.12.2018

ex 3707 90 20

20

Suh toner v obliki prahu ali mešanica za toner, na osnovi smole poliola, ki se uporablja kot razvijalec v proizvodnji kartuš za telefakse, tiskalnike ali kopirne stroje (1)

0 %

31.12.2018

ex 3707 90 20

40

Suh toner v obliki prahu ali mešanica za toner, na osnovi smole poliola, izdelan s postopkom polimerizacije, ki se uporablja kot razvijalec pri izdelavi kartuš za telefakse, tiskalnike in fotokopirne stroje (1)

0 %

31.12.2018

ex 3707 90 20

50

Suho črnilo v prahu ali mešanica tonerja, sestavljena iz:

| — | kopolimera stirena akrilata/butadiena in |
| --- | --- |

—

kopolimera stirena akrilata/butadiena in

| — | ogljikovega črnila ali organskega pigmenta, |
| --- | --- |

—

ogljikovega črnila ali organskega pigmenta,

| — | s poliolefinom ali amorfnim silicijevim dioksidom ali brez, |
| --- | --- |

—

s poliolefinom ali amorfnim silicijevim dioksidom ali brez,

ki se uporablja kot razvijalec v proizvodnji kartuš s črnilom ali tonerjem za faksimilne naprave, računalniške tiskalnike in kopirne stroje (1)

0 %

31.12.2017

ex 3707 90 90

10

Protirefleksijski premaz iz modificiranega metakrilnega polimera, ki vsebuje največ 10 mas. % polimera, v obliki raztopine iz dveh ali treh naslednjih snovi:

| — | 2-metoksi-1-metiletil acetat (CAS RN 108-65-6) |
| --- | --- |

—

2-metoksi-1-metiletil acetat (CAS RN 108-65-6)

| — | 1-metoksipropan-2-ol (CAS RN 107-98-2) |
| --- | --- |

—

1-metoksipropan-2-ol (CAS RN 107-98-2)

| — | etil laktat (CAS RN 97-64-3) |
| --- | --- |

—

etil laktat (CAS RN 97-64-3)

0 %

31.12.2018

ex 3707 90 90

40

Protirefleksijski premaz v obliki vodne raztopine, ki vsebuje ne več kot:

| — | 2 mas. % alkil sulfonske kisline brez halogenov ter |
| --- | --- |

—

2 mas. % alkil sulfonske kisline brez halogenov ter

| — | 5 mas. % fluoriranega polimera |
| --- | --- |

—

5 mas. % fluoriranega polimera

0 %

31.12.2014

ex 3707 90 90

80

Protirefleksijski premaz, sestavljen iz polimera siloksana ali organskega polimera, ki ima fenolno hidroksi skupino modificirano s kromoforno skupino, v obliki raztopine organskega topila, ki vsebuje 1-etoksi-2-propanol ali 2-metoksi-1-metiletil acetat, z vsebnostjo ne več kot 10 mas. % polimera

0 %

31.12.2015

ex 3707 90 90

85

Zvitki, ki vsebujejo:

| — | suho plast fotoobčutljive akrilne smole, |
| --- | --- |

—

suho plast fotoobčutljive akrilne smole,

| — | na eni strani zaščitno folijo iz poli(etilen tereftalata) |
| --- | --- |

—

na eni strani zaščitno folijo iz poli(etilen tereftalata)

| — | in na drugi strani zaščitno folijo iz polietilena |
| --- | --- |

—

in na drugi strani zaščitno folijo iz polietilena

0 %

31.12.2014

ex 3801 90 00

10

Raztegljivi grafit (CAS RN 90387-90-9 in CAS RN 12777-87-6)

0 %

31.12.2016

ex 3802 90 00

11

S tokom sode kalcinirana diatomejska zemlja, izprana v kislini, za uporabo kot filtrirno sredstvo pri proizvodnji farmacevtskih in/ali biokemičnih proizvodov (1)

0 %

31.12.2017

3805 90 10

Borovo olje

1,7 %

31.12.2018

ex 3806 10 00

ex 3909 40 00

20

50

Kolofonija modificirane fenolne smole,

| — | ki vsebuje 60 mas. % ali več, vendar ne več kot 75 mas. % kolofonije; |
| --- | --- |

—

ki vsebuje 60 mas. % ali več, vendar ne več kot 75 mas. % kolofonije;

| — | s kislinskim številom do vključno25; |
| --- | --- |

—

s kislinskim številom do vključno25;

ki se uporablja v ofsetnem tiskanju

0 %

31.12.2016

ex 3808 91 90

10

Indoksakarb (ISO) in njegov (R) izomer, na podlagi iz silicijevega dioksida

0 %

31.12.2018

ex 3808 91 90

30

Preparat, ki vsebuje endospore ali spore in proteinske kristale, pridobljene iz:

| — | Bacillus thuringiensis Berliner podvrste aizawai in kurstaki ali |
| --- | --- |

—

Bacillus thuringiensis Berliner podvrste aizawai in kurstaki ali

| — | Bacillus thuringiensis podvrste kurstaki ali |
| --- | --- |

—

Bacillus thuringiensis podvrste kurstaki ali

| — | Bacillus thuringiensis podvrste israelensis ali |
| --- | --- |

—

Bacillus thuringiensis podvrste israelensis ali

| — | Bacillus thuringiensis podvrste aizawai ali |
| --- | --- |

—

Bacillus thuringiensis podvrste aizawai ali

| — | Bacillus thuringiensis podvrste tenebrionis |
| --- | --- |

—

Bacillus thuringiensis podvrste tenebrionis

0 %

31.12.2014

ex 3808 91 90

40

Spinosad (ISO)

0 %

31.12.2018

ex 3808 91 90

60

Spinetoram (ISO) (CAS RN 935545-74-7), priprava dveh spinosin komponent (3′-etoksi-5,6-dihidro spinosin J) in (3′-etoksi- spinosin L)

0 %

31.12.2017

ex 3808 92 90

10

Fungicidi v obliki prahu, ki vsebujejo 65 mas. % ali več, vendar ne več kot 75 mas. % himeksazola (ISO), ki ni namenjen prodaji na drobno

0 %

31.12.2018

ex 3808 92 90

30

Preparat iz suspenzije cinkovega piritiona (INN) v vodi, ki vsebuje:

| — | 24 mas. % ali več, vendar ne več kot 26 mas. % cinkovega piritiona (INN) ali |
| --- | --- |

—

24 mas. % ali več, vendar ne več kot 26 mas. % cinkovega piritiona (INN) ali

| — | 39 mas. % ali več, vendar ne več kot 41 mas. % cinkovega piritiona (INN) |
| --- | --- |

—

39 mas. % ali več, vendar ne več kot 41 mas. % cinkovega piritiona (INN)

0 %

31.12.2018

ex 3808 92 90

50

Pripravki na osnovi bakrovega piritiona (CAS RN 14915-37-8)

0 %

31.12.2014

ex 3808 93 15

10

Pripravek na osnovi koncentrata, ki vsebuje 45 mas. % ali več, vendar ne več kot 55 mas. % aktivne herbicidne sestavine Penoksulam, kot vodne suspenzije

0 %

31.12.2017

ex 3808 93 23

10

Herbicid, ki vsebuje aktivno snov flazasulfuron (ISO)

0 %

31.12.2014

ex 3808 93 27

40

Preparat iz suspenzije tepraloksidima (ISO), ki vsebuje:

| — | 30 mas. % ali več tepraloksidima (ISO) |
| --- | --- |

—

30 mas. % ali več tepraloksidima (ISO)

| — | ne več kot 70 mas. % frakcij nafte iz aromatskih ogljikovodikov |
| --- | --- |

—

ne več kot 70 mas. % frakcij nafte iz aromatskih ogljikovodikov

0 %

31.12.2016

ex 3808 93 90

10

Pripravek v obliki zrnc, ki vsebuje:

| — | 38,8 mas. % ali več, vendar ne več kot 41,2 mas % giberelina A3, ali |
| --- | --- |

—

38,8 mas. % ali več, vendar ne več kot 41,2 mas % giberelina A3, ali

| — | 9,5 mas. % ali več, vendar ne več kot 10,5 mas % giberelina A4 in A7 |
| --- | --- |

—

9,5 mas. % ali več, vendar ne več kot 10,5 mas % giberelina A4 in A7

0 %

31.12.2014

ex 3808 93 90

20

Pripravek, sestavljen iz benzil(purin-6-il)amina v raztopini glikola, ki vsebuje:

| — | 1,88 mas. % ali več, vendar ne več kot 2,00 mas. % benzil(purin-6-il)amina |
| --- | --- |

—

1,88 mas. % ali več, vendar ne več kot 2,00 mas. % benzil(purin-6-il)amina

vrste, ki se uporablja v rastnih regulatorjih

0 %

31.12.2015

ex 3808 93 90

30

Vodna raztopina, ki vsebuje:

| — | 1,8 mas. % natrijevega para-nitrofenolata; |
| --- | --- |

—

1,8 mas. % natrijevega para-nitrofenolata;

| — | 1,2 mas. % natrijevega orto-nitrofenolata; |
| --- | --- |

—

1,2 mas. % natrijevega orto-nitrofenolata;

| — | 0,6 mas % natrijevega 5-nitrogvajakolata; |
| --- | --- |

—

0,6 mas % natrijevega 5-nitrogvajakolata;

za uporabo v proizvodnji rastnega regulatorja (1)

0 %

31.12.2015

ex 3808 93 90

40

Mešanica v obliki belega prahu, ki vsebuje:

| — | 3 mas. % ali več, vendar ne več kot 3,6 mas. % 1-metilciklopropena s čistoto več kot 96 mas. % |
| --- | --- |

—

3 mas. % ali več, vendar ne več kot 3,6 mas. % 1-metilciklopropena s čistoto več kot 96 mas. %

| — | in manj kot 0,05 mas. % vsake od nečistoč 1-kloro-2-metilpropena in 3-kloro-2-metilpropena, |
| --- | --- |

—

in manj kot 0,05 mas. % vsake od nečistoč 1-kloro-2-metilpropena in 3-kloro-2-metilpropena,

za uporabo v proizvodnji rastnega regulatorja za sadje, zelenjavo in okrasne rastline po njihovem spravilu z namenom uporabe skupaj s specifičnim generatorjem (1)

0 %

31.12.2015

ex 3808 93 90

50

Pripravek v obliki prahu, ki vsebuje:

| — | 55 mas. % ali več Gibberellina A4, |
| --- | --- |

—

55 mas. % ali več Gibberellina A4,

| — | 1 mas. % ali več, vendar ne več kot 35 mas. % Gibberellina A7, |
| --- | --- |

—

1 mas. % ali več, vendar ne več kot 35 mas. % Gibberellina A7,

| — | 90 mas. % ali več Gibberellina A4 in Gibberellina A7 skupaj, |
| --- | --- |

—

90 mas. % ali več Gibberellina A4 in Gibberellina A7 skupaj,

| — | ne več kot 10 mas. % mešanice vode in drugih naravno pridobljenih Gibberellinov |
| --- | --- |

—

ne več kot 10 mas. % mešanice vode in drugih naravno pridobljenih Gibberellinov

vrste, ki se uporablja v rastnih regulatorjih

0 %

31.12.2015

ex 3808 99 90

10

Oksamil (ISO) (CAS RN 23135-22-0) v raztopini cikloheksanona in vode

0 %

31.12.2015

ex 3808 99 90

20

Abamektin (ISO) (CAS RN 71751-41-2)

0 %

31.12.2018

ex 3809 91 00

10

Zmes 5-etil-2-metil-2-okso-1,3,2λ
  5-dioksafosforan-5-ilmetil metil metilfosfonata in bis(5-etil-2-metil-2-oxo-1,3,2λ
  5-dioksafosforan-5-ilmetil) metilfosfonata

0 %

31.12.2018

ex 3809 92 00

20

Sredstvo proti penjenju, sestavljeno iz mešanice oksidipropanola in 2,5,8,11-tetrametildodec-6-in-5,8-diola

0 %

31.12.2014

ex 3810 10 00

10

Pasta za spajkanje ali varjenje iz zmesi kovin in smole, ki vsebuje:

| — | 70 mas. % ali več, vendar ne več kot 90 mas. % kositra |
| --- | --- |

—

70 mas. % ali več, vendar ne več kot 90 mas. % kositra

| — | ne več kot 10 mas. % ene ali več kovin srebra, bakra, bizmuta, cinka ali indija |
| --- | --- |

—

ne več kot 10 mas. % ene ali več kovin srebra, bakra, bizmuta, cinka ali indija

za uporabo v elektrotehnični industriji (1)

0 %

31.12.2018

ex 3811 19 00

10

Raztopina z več kot 61 mas. %, vendar ne več kot 63 mas. %, metilciklopentadienil manganovega trikarbonila v topilu aromatskega ogljikovodika, ki ne vsebuje več kot:

| — | 4,9 mas. % 1,2,4-trimetil-benzena, |
| --- | --- |

—

4,9 mas. % 1,2,4-trimetil-benzena,

| — | 4,9 mas. % naftalena in |
| --- | --- |

—

4,9 mas. % naftalena in

| — | 0,5 mas. % 1,3,5-trimetil-benzena |
| --- | --- |

—

0,5 mas. % 1,3,5-trimetil-benzena

0 %

31.12.2014

ex 3811 21 00

10

Soli dinonilnaftalensulfonske kisline, raztopljene v mineralnih oljih

0 %

31.12.2018

ex 3811 21 00

20

Dodatki za mazalna olja, na osnovi organskih kompleksnih spojin z molibdenom, v obliki raztopine v mineralnih oljih

0 %

31.12.2018

ex 3811 21 00

30

Dodatki za mazalna olja, ki vsebujejo mineralna olja iz kalcijevih soli reakcijskih produktov poliizobutilen substituiranega fenola ter salicilne kisline in formaldehida, ki se uporabljajo kot koncentrirani dodatek za proizvodnjo motornih olj s postopkom mešanja

0 %

31.12.2017

ex 3811 21 00

40

Dodatki za mazalna olja, ki vsebujejo mineralna olja na podlagi mešanice dodecilfenol sulfida kalcijevih soli (CAS RN 68784-26-9), ki se uporabljajo kot koncentrirani dodatek za proizvodnjo motornih olj s postopkom mešanja

0 %

31.12.2017

ex 3811 21 00

50

Dodatki za mazalna olja

| — | na podlagi kalcijevih C16-24 alkilbenzensulfatov (CAS RN 70024-69-0), |
| --- | --- |

—

na podlagi kalcijevih C16-24 alkilbenzensulfatov (CAS RN 70024-69-0),

| — | ki vsebujejo mineralna olja, |
| --- | --- |

—

ki vsebujejo mineralna olja,

ki se uporabljajo kot koncentrirani dodatek za proizvodnjo motornih olj s postopkom mešanja

0 %

31.12.2017

ex 3811 21 00

60

Dodatki za mazalna olja, ki vsebujejo mineralna olja,

| — | na podlagi kalcijevega polipropilenil substituiranega benzensulfata (CAS RN 75975-85-8) z vsebnostjo 25 mas. % ali več, vendar ne več kot 35 mas. %, |
| --- | --- |

—

na podlagi kalcijevega polipropilenil substituiranega benzensulfata (CAS RN 75975-85-8) z vsebnostjo 25 mas. % ali več, vendar ne več kot 35 mas. %,

| — | s skupnim bazičnim številom (TBN) 280 ali več, vendar ne več kot 320, |
| --- | --- |

—

s skupnim bazičnim številom (TBN) 280 ali več, vendar ne več kot 320,

ki se uporabljajo kot koncentrirani dodatek za proizvodnjo motornih olj s postopkom mešanja

0 %

31.12.2017

ex 3811 21 00

70

Dodatki za mazalna olja,

| — | ki vsebujejo poliizobutilen sukcinimid iz reakcijskih produktov polietilenpoliaminov s poliizobutenil anhidridom jantarne kisline (CAS RN 84605-20-9), |
| --- | --- |

—

ki vsebujejo poliizobutilen sukcinimid iz reakcijskih produktov polietilenpoliaminov s poliizobutenil anhidridom jantarne kisline (CAS RN 84605-20-9),

| — | ki vsebujejo mineralna olja, |
| --- | --- |

—

ki vsebujejo mineralna olja,

| — | z vsebnostjo klora 0,05 mas. % ali več, vendar ne več kot 0,25 mas. %, |
| --- | --- |

—

z vsebnostjo klora 0,05 mas. % ali več, vendar ne več kot 0,25 mas. %,

| — | s skupnim bazičnim številom (TBN) več kot 20, |
| --- | --- |

—

s skupnim bazičnim številom (TBN) več kot 20,

ki se uporabljajo kot koncentrirani dodatek za proizvodnjo motornih olj s postopkom mešanja

0 %

31.12.2017

ex 3811 29 00

20

Dodatki za mazalna olja iz reakcijskih produktov bis(2-metilpentan-2-il) ditiofosforne kisline s propilen oksidom, fosforjevim oksidom in amini s C12-14 alkilnimi verigami, ki se uporabljajo kot koncentrirani dodatek za proizvodnjo motornih olj s postopkom mešanja

0 %

31.12.2017

ex 3811 29 00

30

Dodatki za mazalna olja iz reakcijskih produktov butil-cikloheks-3-enekarboksilata, žvepla in trifenil fosfita (CAS RN 93925-37-2), ki se uporabljajo kot koncentrirani dodatek za proizvodnjo motornih olj s postopkom mešanja

0 %

31.12.2017

ex 3811 29 00

40

Dodatki za mazalna olja iz reakcijskih produktov 2-metil-prop-1-en z žveplovim monokloridom in natrijevim sulfidom (CAS RN 68511-50-2) z 0,05 mas. % ali več klora, vendar ne več kot 0,5 mas. %, ki se uporabljajo kot koncentrirani dodatek za proizvodnjo motornih olj s postopkom mešanja

0 %

31.12.2017

ex 3811 29 00

50

Dodatki za mazalna olja iz mešanice N,N-dialkil -2-hidroksiacetamidov z alkilno verigo dolžine od 12 do 18 ogljikovih atomov (CAS RN 866259-61-2), ki se uporabljajo kot koncentrirani dodatek za proizvodnjo motornih olj s postopkom mešanja

0 %

31.12.2017

ex 3811 90 00

10

Sol dinonilnaftilsulfonske kisline, v raztopini mineralnega olja

0 %

31.12.2018

ex 3811 90 00

40

Raztopina kvaterne amonijeve soli na podlagi poliizobutenil sukcinimida, ki vsebuje 20 mas. % ali več, vendar ne več kot 29,9 mas. %, 2-etilheksanola

0 %

31.12.2017

ex 3812 10 00

10

Pospeševalec vulkanizacije na osnovi difenil gvanidinijevih zrnc (CAS RN 102-06-7)

0 %

31.12.2016

ex 3812 20 90

10

Mehčalec, ki vsebuje:

| — | bis(2-etilheksil)-1,4-benzen dikarboksilat (CAS RN 6422-86-2) |
| --- | --- |

—

bis(2-etilheksil)-1,4-benzen dikarboksilat (CAS RN 6422-86-2)

| — | več kot 10 mas. %, vendar največ 60 mas. % dibutiltereftalata (CAS RN 1962-75-0) |
| --- | --- |

—

več kot 10 mas. %, vendar največ 60 mas. % dibutiltereftalata (CAS RN 1962-75-0)

0 %

31.12.2018

ex 3812 30 80

20

Zmes, ki vsebuje pretežno bis(2,2,6,6-tetrametil-1-oktiloksi-4-piperidil) sebakat

0 %

31.12.2018

ex 3812 30 80

25

UV-stabilizator, ki vsebuje:

| — | α-[3-[3-(2H-benzotriazol-2-il)-5-(1,1-dimetiletil)-4-hidroksifenil]-1-oksopropil]-ω-hidroksipoli(oksi-1,2-etandiil) (CAS RN 104810-48-2); |
| --- | --- |

—

α-[3-[3-(2H-benzotriazol-2-il)-5-(1,1-dimetiletil)-4-hidroksifenil]-1-oksopropil]-ω-hidroksipoli(oksi-1,2-etandiil) (CAS RN 104810-48-2);

| — | α-[3-[3-(2H-benzotriazol-2-il)-5-(1,1-dimetiletil)-4-hidroksifenil]-1-oksopropil]-ω-[3-[3-(2H-benzotriazol-2-il)-5-(1,1-dimetiletil)-4-hidroksifenil]-1-oksopropoksi]poli (oksi-1,2-etandiil) (CAS RN 104810-47-1); |
| --- | --- |

—

α-[3-[3-(2H-benzotriazol-2-il)-5-(1,1-dimetiletil)-4-hidroksifenil]-1-oksopropil]-ω-[3-[3-(2H-benzotriazol-2-il)-5-(1,1-dimetiletil)-4-hidroksifenil]-1-oksopropoksi]poli (oksi-1,2-etandiil) (CAS RN 104810-47-1);

| — | polietilen glikol s povprečno molekulsko maso 300 (CAS RN 25322-68-3) |
| --- | --- |

—

polietilen glikol s povprečno molekulsko maso 300 (CAS RN 25322-68-3)

| — | bis (1,2,2,6,6-pentametil-4-piperidil)sebakat (CAS RN 41556-26-7) in |
| --- | --- |

—

bis (1,2,2,6,6-pentametil-4-piperidil)sebakat (CAS RN 41556-26-7) in

| — | metil-1,2,2,6,6-pentametil-4- piperidil sebakat (CAS RN 82919-37-7) |
| --- | --- |

—

metil-1,2,2,6,6-pentametil-4- piperidil sebakat (CAS RN 82919-37-7)

0 %

31.12.2018

ex 3812 30 80

30

Stabilizatorji spojin, ki sestojijo iz 15 mas. % ali več, vendar ne vec kot 40 mas. % natrijevega perklorata in ne več kot 70 mas. % 2-(2-metoksietoksi)etanola

0 %

31.12.2014

ex 3812 30 80

35

Mešanica, ki vsebuje:

| — | 25 mas. %, ali več vendar ne več kot 50 mas. % mešanice C15-18 tetrametilpiperidinil estrov (CAS RN 86403-32-9) |
| --- | --- |

—

25 mas. %, ali več vendar ne več kot 50 mas. % mešanice C15-18 tetrametilpiperidinil estrov (CAS RN 86403-32-9)

| — | največ 20 mas. % drugih organskih spojin |
| --- | --- |

—

največ 20 mas. % drugih organskih spojin

| — | na podlagi polipropilena (CAS RN 9003-07-0) |
| --- | --- |

—

na podlagi polipropilena (CAS RN 9003-07-0)

0 %

31.12.2018

ex 3812 30 80

40

Mešanica:

| — | 80 (± 10) mas. % 2-etilheksil 10-etil-4,4-dimetil-7-okso-8-oksa-3,5-ditia-4-stanatetradekanoata in |
| --- | --- |

—

80 (± 10) mas. % 2-etilheksil 10-etil-4,4-dimetil-7-okso-8-oksa-3,5-ditia-4-stanatetradekanoata in

| — | 20 (± 10) mas. % 2-etilheksil 10-etil-4-[[2-[(2-etilheksil)oksi]-2-oksoetil]tio]-4-metil-7-okso-8-oksa-3,5-ditia-4-stanatetradekanoata |
| --- | --- |

—

20 (± 10) mas. % 2-etilheksil 10-etil-4-[[2-[(2-etilheksil)oksi]-2-oksoetil]tio]-4-metil-7-okso-8-oksa-3,5-ditia-4-stanatetradekanoata

0 %

31.12.2018

ex 3812 30 80

55

UV stabilizator, ki vsebuje:

| — | 2-(4,6-bis(2,4-dimetilfenil)-1,3,5-triazin-2-il)-5-(oktiloksi)-fenol (CAS RN 2725-22-6) in |
| --- | --- |

—

2-(4,6-bis(2,4-dimetilfenil)-1,3,5-triazin-2-il)-5-(oktiloksi)-fenol (CAS RN 2725-22-6) in

| — | bodisi N,N’-bis(1,2,2,6,6-pentametil-4-piperidinil)-1,6-heksandiamin, polimer z 2,4- dikloro-6-(4-morfolinil)-1,3,5-triazin (CAS RN 193098-40-7) bodisi |
| --- | --- |

—

bodisi N,N’-bis(1,2,2,6,6-pentametil-4-piperidinil)-1,6-heksandiamin, polimer z 2,4- dikloro-6-(4-morfolinil)-1,3,5-triazin (CAS RN 193098-40-7) bodisi

| — | N,N’-bis(2,2,6,6-tetrametil-4-piperidinil)-1,6-heksandiamin, polimer z 2,4- dikloro-6-(4-morfolinil)-1,3,5-triazin (CAS RN 82451-48-7) |
| --- | --- |

—

N,N’-bis(2,2,6,6-tetrametil-4-piperidinil)-1,6-heksandiamin, polimer z 2,4- dikloro-6-(4-morfolinil)-1,3,5-triazin (CAS RN 82451-48-7)

0 %

31.12.2016

ex 3812 30 80

60

Svetlobni stabilizator iz razvejanih in linearnih alkilnih estrov 3-(2H-Benzotriazolil)-5-(1,1-di-metiletil)-4-hidroksi-benzenpropanojske kisline (CAS RN 127519-17-9)

0 %

31.12.2016

ex 3812 30 80

65

Stabilizator za plastični material, ki vsebuje:

| — | 2-etilheksil 10-etil-4,4-dimetil-7-okso-8-oksa-3,5-ditia-4-stannatetradekanoat (CASRN57583-35-4), |
| --- | --- |

—

2-etilheksil 10-etil-4,4-dimetil-7-okso-8-oksa-3,5-ditia-4-stannatetradekanoat (CASRN57583-35-4),

| — | 2-etilheksil 10-etil-4-[[2-[(2-etilheksil)oksi]-2-oksoetil]tio]-4-metil-7-okso-8-oksa-3,5-ditia-4-stannatetradekanoat (CASRN57583-34-3) in |
| --- | --- |

—

2-etilheksil 10-etil-4-[[2-[(2-etilheksil)oksi]-2-oksoetil]tio]-4-metil-7-okso-8-oksa-3,5-ditia-4-stannatetradekanoat (CASRN57583-34-3) in

| — | 2-etilheksil merkaptoacetat (CAS RN 7659-86-1) |
| --- | --- |

—

2-etilheksil merkaptoacetat (CAS RN 7659-86-1)

0 %

31.12.2016

ex 3812 30 80

70

Svetlobni stabilizator, ki vsebuje:

| — | razvejane in linearne alkilne estre 3-(2H-benzotriazolil)-5-(1,1-dimetiletil)-4-hidroksibenzenpropanojske kisline (CAS RN 127519-17-9) in |
| --- | --- |

—

razvejane in linearne alkilne estre 3-(2H-benzotriazolil)-5-(1,1-dimetiletil)-4-hidroksibenzenpropanojske kisline (CAS RN 127519-17-9) in

| — | 1-metoksi-2-propil acetat (CAS RN 108-65-6) |
| --- | --- |

—

1-metoksi-2-propil acetat (CAS RN 108-65-6)

0 %

31.12.2016

ex 3812 30 80

75

N,N′-Bis(1,2,2,6-pentametil-4-piperidinil)-1,6-heksandiamin, polimer z 2,4-dikloro-6-(4-morfolinil)-1,3,5-triazin (CAS RN 193098-40-7)

0 %

31.12.2017

ex 3812 30 80

80

UV stabilizator, ki vsebuje:

| — | ovirani amin: N,N′-bis(1,2,2,6,6-pentametil-4-piperidinil)-1,6-heksandiamin, polimer z 2,4- dikloro-6-(4-morfolinil)-1,3,5-triazin (CAS RN 193098-40-7) in |
| --- | --- |

—

ovirani amin: N,N′-bis(1,2,2,6,6-pentametil-4-piperidinil)-1,6-heksandiamin, polimer z 2,4- dikloro-6-(4-morfolinil)-1,3,5-triazin (CAS RN 193098-40-7) in

| — | bodisi o-hidroksifenil triazin, absorber UV žarkov, bodisi |
| --- | --- |

—

bodisi o-hidroksifenil triazin, absorber UV žarkov, bodisi

| — | kemično modificirana fenolna spojina |
| --- | --- |

—

kemično modificirana fenolna spojina

0 %

31.12.2017

ex 3814 00 90

20

Mešanica, ki vsebuje:

| — | 69 mas. % ali več vendar ne več kot 71 mas. % 1-metoksipropan-2-ola, |
| --- | --- |

—

69 mas. % ali več vendar ne več kot 71 mas. % 1-metoksipropan-2-ola,

| — | 29 mas. % ali več vendar ne več kot 31 mas. % 2-metoksi-1-metiletil acetata |
| --- | --- |

—

29 mas. % ali več vendar ne več kot 31 mas. % 2-metoksi-1-metiletil acetata

0 %

31.12.2018

ex 3814 00 90

40

Azeotropna mešanica, ki vsebuje izomere nonafluorbutil metil etra in/ali nonafluorbutil etil etra

0 %

31.12.2018

ex 3815 12 00

10

Katalizator v obliki zrnc ali obročkov, s premerom 3 mm ali več, vendar ne več kot 10 mm, ki sestoji iz srebra na podlagi iz aluminijevega oksida, in ki vsebujejo 8 mas. % ali več, vendar ne več kot 40 mas. % srebra

0 %

31.12.2018

ex 3815 19 90

10

Katalizator, ki sestoji iz kromovega trioksida, dikromovega trioksida ali organokovinskih spojin kroma, na podlagi iz silicijevega dioksida, s prostornino luknjic 2 cm3/g ali več (določeno po postopku dušikove absorbcije)

0 %

31.12.2016

ex 3815 19 90

15

Katalizator v obliki prahu, ki sestoji iz zmesi kovinskih oksidov, na podlagi iz silicijevega dioksida in ki vsebuje 20 mas. % ali več, vendar ne več kot 40 mas. % molibdena, bizmuta in železa računano skupaj, za uporabo pri pridobivanju akrilonitrila (1)

0 %

31.12.2018

ex 3815 19 90

25

Katalizator v obliki kroglic s premerom 4,2 mm ali več, vendar največ 9 mm, sestavljen iz zmesi kovinskih oksidov, predvsem oksidov molibdena, niklja, kobalta in železa, na nosilcu iz aluminijevega oksida, za uporabo v proizvodnji akrilaldehida (1)

0 %

31.12.2018

ex 3815 19 90

30

Katalizator, ki vsebuje titanov tetraklorid na podlagi iz magnezijevega diklorida, za uporabo v proizvodnji polipropilena (1)

0 %

31.12.2018

ex 3815 19 90

40

Katalizator v obliki kroglic s premerom 4,2 mm ali več, vendar ne več kot 9 mm, ki sestoji iz zmesi kovinskih oksidov, predvsem oksidi molibdena, vanadija in bakra, na podlagi iz silicijevega dioksida in/ali aluminijevega oksida, za uporabo v proizvodnji akrilne kisline (1)

0 %

31.12.2018

ex 3815 19 90

60

Katalizator, ki sestoji iz dikromovega trioksida, na podlagi iz aluminijevega oksida

0 %

31.12.2014

ex 3815 19 90

65

Katalizator, ki sestoji iz fosforne kisline, ki je kemično vezana na podlago iz silicijevega dioksida

0 %

31.12.2018

ex 3815 19 90

70

Katalizator, ki sestoji iz organo kovinskih spojin aluminija in cirkonija, nameščen na podlagi iz silicijevega dioksida

0 %

31.12.2018

ex 3815 19 90

75

Katalizator, ki sestoji iz organo kovinskih spojin aluminija in kroma, nameščen na podlagi iz silicijevega dioksida

0 %

31.12.2018

ex 3815 19 90

80

Katalizator, ki sestoji iz organo kovinskih spojin magnezija in titana, nameščen na podlagi iz silicijevega dioksida, v obliki suspenzije v mineralnih oljih

0 %

31.12.2018

ex 3815 19 90

85

Katalizator, ki sestoji iz organo kovinskih spojin aluminija, magnezija in titana, nameščen na podlagi iz silicijevega dioksida, v obliki prahu

0 %

31.12.2018

ex 3815 19 90

86

Katalizator, ki vsebuje titanijev tetraklorid, nameščen na podlagi iz magnezijevega diklorida, za uporabo pri proizvodnji poliolefinov (1)

0 %

31.12.2018

ex 3815 19 90

ex 8506 90 00

87

10

Katoda, v zvitkih, za baterije cink-zrak v obliki gumbne celice (baterije za slušne aparate) (1)

0 %

31.12.2016

ex 3815 90 90

16

Iniciator na osnovi dimetilaminopropilsečnine

0 %

31.12.2017

ex 3815 90 90

18

Oksidacijski katalizator z aktivno učinkovino di[mangan (1 +)], 1,2-bis(oktahidro-4,7-dimetil-1H-1,4,7-triazonin-1-il-kN1, kN4, kN7) etan-di-μ-okso-μ-(etanoato-kO, kO’)-, di[klorid (1-)], ki se uporablja za pospeševanje kemijske oksidacije ali beljenja (CAS RN 1217890-37-3)

0 %

31.12.2017

ex 3815 90 90

20

Katalizator v obliki prahu, ki sestoji iz zmesi titanovega triklorida in aluminijevega klorida in ki vsebuje:

| — | 20 mas. % ali več, vendar ne več kot 30 mas. % titana in |
| --- | --- |

—

20 mas. % ali več, vendar ne več kot 30 mas. % titana in

| — | 55 mas. % ali več, vendar ne več kot 72 mas. % klora |
| --- | --- |

—

55 mas. % ali več, vendar ne več kot 72 mas. % klora

0 %

31.12.2018

ex 3815 90 90

27

Katalizator v obliki votlega cilindra, dolžine 5 mm ali več, vendar ne več kot 9 mm, ki sestoji iz mešanice kovinskih oksidov, predvsem oksidov molibdena, bizmuta, železa in niklja ter s polnilom iz silicijevega dioksida, za uporabo pri proizvodnji akrilne kisline (1)

0 %

31.12.2018

ex 3815 90 90

30

Katalizator iz suspenzije naslednjih snovi v mineralnem olju:

| — | tetrahidrofuranovi kompleksi magnezijevega klorida in titanovega(III) klorida ter |
| --- | --- |

—

tetrahidrofuranovi kompleksi magnezijevega klorida in titanovega(III) klorida ter

| — | silicijevega dioksida; |
| --- | --- |

—

silicijevega dioksida;

| — | ki vsebuje 6,6 (± 0,6) mas. % magnezija in |
| --- | --- |

—

ki vsebuje 6,6 (± 0,6) mas. % magnezija in

| — | ki vsebuje 2,3 (± 0,2) mas. % titana |
| --- | --- |

—

ki vsebuje 2,3 (± 0,2) mas. % titana

0 %

31.12.2015

ex 3815 90 90

33

Katalizator, ki sestoji iz mešanice različnih alkilnaftalen sulfonskih kislin, z alifatskimi verigami ogljikovodikov, z vsebnostjo 12–56 ogljikovih atomov

0 %

31.12.2018

ex 3815 90 90

50

Katalizator, ki vsebuje titanov triklorid, v obliki suspenzije v heksanu ali heptanu in ki vsebuje (računano brez heptana ali heksana) 9 mas. % ali več, vendar ne več kot 30 mas. % titana

0 %

31.12.2018

ex 3815 90 90

70

Katalizator, ki vsebuje mešanico (2-hidroksipropil)trimetilamonijevega formata in dipropilenskih glikolov

0 %

31.12.2014

ex 3815 90 90

71

Katalizator, ki vsebuje N-(2-hidroksipropilamonijev)diazabiciklo (2,2,2) oktan-2-etil heksanoat, raztopljen v etan-1,2-diolu

0 %

31.12.2016

ex 3815 90 90

80

Katalizator, ki sestoji predvsem iz dinonilnaftalendisulfonske kisline, v obliki raztopine v izobutanolu

0 %

31.12.2014

ex 3815 90 90

81

Katalizator, ki vsebuje 69 mas. % ali več, vendar ne več kot 79 mas. % (2-hidroksi-1-metiletil)trimetilamonijevega 2-etilheksanonata

0 %

31.12.2018

ex 3815 90 90

85

Katalizator na osnovi aluminijevega silikata (zeolita), za alkilizacijo aromatičnih ogljikovodikov, za transalkilizacijo akriloaromatskih ogljikovodikov ali za oligomerizacijo olefinov (1)

0 %

31.12.2017

ex 3815 90 90

86

Katalizator v obliki palčk, iz aluminijevaga silikata (zeolit), ki vsebuje 2 mas. % ali več, vendar ne več kot 3 mas. % oksidov redkih zemeljskih kovin in manj kot 1 mas. % dinatrijevega oksida

0 %

31.12.2018

ex 3815 90 90

88

Katalizator iz titanovega tetraklorida in magnezijevega klorida, ki vsebuje računano brez olja in heksana:

| — | 4 mas % ali več, vendar ne več kot 10 mas % titana in |
| --- | --- |

—

4 mas % ali več, vendar ne več kot 10 mas % titana in

| — | 10 mas % ali več, vendar ne več kot 20 mas % magnezija |
| --- | --- |

—

10 mas % ali več, vendar ne več kot 20 mas % magnezija

0 %

31.12.2018

ex 3815 90 90

89

Bakterije rhodococcus rhodocrous J1 z encimi, raztopljenimi v poliakrilamidnem gelu ali v vodi, ki se uporabljajo kot katalizatorji pri proizvodnji akrilamida s hidratacijo akrilonitrila (1)

0 %

31.12.2016

ex 3817 00 50

10

Mešanica alkilbenzenov (C14-26), ki vsebuje:

| — | 35 mas. % ali več, vendar ne več kot 60 mas. % eikozilbenzena, |
| --- | --- |

—

35 mas. % ali več, vendar ne več kot 60 mas. % eikozilbenzena,

| — | 25 mas. % ali več, vendar ne več kot 50 mas. % dokozilbenzena, |
| --- | --- |

—

25 mas. % ali več, vendar ne več kot 50 mas. % dokozilbenzena,

| — | 5 mas. % ali več, vendar ne več kot 25 mas. % tetrakozilbenzena |
| --- | --- |

—

5 mas. % ali več, vendar ne več kot 25 mas. % tetrakozilbenzena

0 %

31.12.2018

ex 3817 00 80

10

Mešanica alkilnaftalenov, ki vsebuje:

| — | 88 mas. % ali več, vendar ne več kot 98 mas. % heksadecilnaftalena |
| --- | --- |

—

88 mas. % ali več, vendar ne več kot 98 mas. % heksadecilnaftalena

| — | 2 mas. % ali več, vendar ne več kot 12 mas. % diheksadecilnaftalena |
| --- | --- |

—

2 mas. % ali več, vendar ne več kot 12 mas. % diheksadecilnaftalena

0 %

31.12.2018

ex 3817 00 80

20

Mešanica razvejanih alkil benzenov, ki vsebuje predvsem dodecil benzene

0 %

31.12.2018

ex 3817 00 80

30

Mešani alkilnaftaleni, modificirani z alifatskimi verigami, z dolžino verige od 12 do 56 atomov ogljika

0 %

31.12.2016

ex 3819 00 00

20

Ognjevzdržna hidravlična tekočina na osnovi estrov fosforne kisline

0 %

31.12.2018

ex 3823 19 30

20

Destilati maščobnih kislin palmovega olja, hidrogenirani ali ne, z vsebnostjo prostih maščobnih kislin 80 % ali več, za uporabo pri proizvodnji:

| — | industrijskih maščobnih monokarboksilnih kislin iz tarifne podštevilke 3823, |
| --- | --- |

—

industrijskih maščobnih monokarboksilnih kislin iz tarifne podštevilke 3823,

| — | stearinske kisline iz tarifne podštevilke 3823, |
| --- | --- |

—

stearinske kisline iz tarifne podštevilke 3823,

| — | stearinske kisline iz tarifne podštevilke 2915, |
| --- | --- |

—

stearinske kisline iz tarifne podštevilke 2915,

| — | palmitinske kisline iz tarifne podštevilke 2915, ali |
| --- | --- |

—

palmitinske kisline iz tarifne podštevilke 2915, ali

| — | pripravkov, ki se uporabljajo kot krma za živali, iz tarifne podštevilke 2309 (1) |
| --- | --- |

—

pripravkov, ki se uporabljajo kot krma za živali, iz tarifne podštevilke 2309 (1)

0 %

31.12.2018

ex 3823 19 90

20

Kisla olja iz rafinacije palmitinske kisline za uporabo pri proizvodnji:

| — | industrijskih maščobnih monokarboksilnih kislin iz tarifne podštevilke 3823, |
| --- | --- |

—

industrijskih maščobnih monokarboksilnih kislin iz tarifne podštevilke 3823,

| — | stearinske kisline iz tarifne podštevilke 3823, |
| --- | --- |

—

stearinske kisline iz tarifne podštevilke 3823,

| — | stearinske kisline iz tarifne podštevilke 2915, |
| --- | --- |

—

stearinske kisline iz tarifne podštevilke 2915,

| — | palmitinske kisline iz tarifne podštevilke 2915, ali |
| --- | --- |

—

palmitinske kisline iz tarifne podštevilke 2915, ali

| — | pripravkov, ki se uporabljajo kot krma za živali, iz tarifne podštevilke 2309 (1) |
| --- | --- |

—

pripravkov, ki se uporabljajo kot krma za živali, iz tarifne podštevilke 2309 (1)

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 15

10

Kisli aluminijevi silikat (umetni zeolit tipa Y) v obliki natrija, ki vsebuje ne več kot 11 mas. % natrija, računanega kot natrijev oksid, v obliki palčk

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

05

Mešanica monomera metilmetakrilata in butilakrilata v raztopini ksilena in butilacetata, ki vsebuje več kot 54 mas %, vendar ne več kot 56 mas. % topil

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

06

Parafin s stopnjo kloriranja 70 % ali več

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

07

Film, ki sestoji iz barijevega ali kalcijevega oksida in titanovega ali cirkonijevega oksida, pomešanih z vezivi

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

08

Mešanica izomerov divinilbenzena in izomerov etilvinilbenzena, ki vsebuje 56 mas. % ali več, vendar ne več kot 85 mas. % divinilbenzena (CAS RN 1321-74-0)

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

09

Sredstva proti rjavenju, ki sestoje iz soli dinonilnaftalensulfonske kisline bodisi:

| — | na nosilcui iz mineralnih voskov, kemično modificiranimi ali ne, ali |
| --- | --- |

—

na nosilcui iz mineralnih voskov, kemično modificiranimi ali ne, ali

| — | v obliki raztopine v organskem topilu |
| --- | --- |

—

v obliki raztopine v organskem topilu

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

10

Kalcinirani boksit (ognjevaren)

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

11

Mešanica fitosterolov, ki ni v obliki prahu in vsebuje:

| — | 40 mas. % ali več, vendar ne več kot 58 mas. % beta-sitosterolov |
| --- | --- |

—

40 mas. % ali več, vendar ne več kot 58 mas. % beta-sitosterolov

| — | 20 mas. % ali več, vendar ne več kot 28 mas. % kampesterolov |
| --- | --- |

—

20 mas. % ali več, vendar ne več kot 28 mas. % kampesterolov

| — | 14 mas. % ali več, vendar ne več kot 23 mas. % stigmasterolov |
| --- | --- |

—

14 mas. % ali več, vendar ne več kot 23 mas. % stigmasterolov

| — | 0 mas. % ali več, vendar ne več kot 15 mas. % drugih sterolov |
| --- | --- |

—

0 mas. % ali več, vendar ne več kot 15 mas. % drugih sterolov

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

12

Oligomer iz tetrafluoretilena z eno jodoetilno končno skupino

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

13

Pripravki, ki vsebujejo vsaj 92 mas. %, vendar ne več kot 96,5 mas. % 1,3:2,4-bis-O-(4-metilbenziliden)-D-glucitola, in vsebujejo tudi derivate karboksilne kisline in alkil sulfat

0 %

31.12.2016

ex 3824 90 97

14

Kalcijev fosfonat fenat, raztopljen v mineralnem olju

0 %

31.12.2016

ex 3824 90 97

15

Stukturiran silicijev aluminijev fosfat

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

16

Mešanica bis{4-(3-(3-fenoksikarbonilamino)tolil)ureido}fenilsulfona, difeniltoluen-2,4-dikarbamata in 1-[4-(4-aminobenzensulfonil)-fenil]-3-(3-fenoksikarbonilamino-tolil)-sečnine

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

17

Mešanica s 65 mas. % ali več, vendar ne več kot 90 mas. %, acetatov 3-butilen-1,2-diola

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

18

Poli(tetrametilen glikol) bis[(9-okso-9H-tioksanten-1-iloksi)acetat] s povprečno dolžino polimerne verige manj kot 5 monomernih enot (CAS RN 515136-48-8)

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

20

Preparat, ki sestoji iz 83 mas. % ali več 3a,4,7,7a-tetrahidro-4,7-metanoindiena (diciklopentadiena), sintetičnega kavčuka, ki vsebujejo ali ne vsebujejo 7 mas. % ali več triciklopentadiena in:

| — | bodisi aluminij alkilno spojino ali |
| --- | --- |

—

bodisi aluminij alkilno spojino ali

| — | organski kompleks z volframom ali |
| --- | --- |

—

organski kompleks z volframom ali

| — | organski kompleks z molibdenom |
| --- | --- |

—

organski kompleks z molibdenom

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

21

Mešanica 2-propenojske kisline, (1-metiletiliden)bis(4,1-fenilenoksi-2,1-etandiiloksi-2,1-etandiil)estra z 2-propenojsko kislino, (2,4,6-triokso-1,3,5-triazin-1,3,5(2H,4H,6H)-triil)tri-2,1-etandiil estra in 1-hidroksi-cikloheksil-fenil ketona v raztopini metil etil ketona in toluena

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

22

Pripravki, ki vsebujejo ne manj kot 47 mas. % 1,3:2,4-bis-O-benziliden-D-glucitola

0 %

31.12.2016

ex 3824 90 97

23

Mešanica uretan akrilatov, tripropilen glikoldiakrilata, etoksiliranega bisfenol A akrilata in poli(etileneglikol) 400 diakrilata

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

24

Raztopina (klorometil)bis(4-fluorofenil)metilsilana z nominalno koncentracijo 65 % v toluenu

0 %

31.12.2015

ex 3824 90 97

26

Vodna disperzija, ki vsebuje:

| — | 76 mas. % (± 0,5 %) silicijevega karbida (CAS RN 409-21-2) |
| --- | --- |

—

76 mas. % (± 0,5 %) silicijevega karbida (CAS RN 409-21-2)

| — | 4,6 mas. % (± 0,05 %) aluminijevega oksida (CAS RN 1344-28-1) in |
| --- | --- |

—

4,6 mas. % (± 0,05 %) aluminijevega oksida (CAS RN 1344-28-1) in

| — | 2,4 mas. % (± 0,05 %) itrijevega oksida (CAS RN 1314-36-9) |
| --- | --- |

—

2,4 mas. % (± 0,05 %) itrijevega oksida (CAS RN 1314-36-9)

0 %

31.12.2016

ex 3824 90 97

27

Preparat, ki sestoji iz mešanice 2,4,7,9-tetrametildeka-5-in-4,7-diola in propan-2-ola

0 %

31.12.2015

ex 3824 90 97

28

Preparat z vsebnostjo:

| — | 85 mas. % ali več, vendar ne več kot 95 mas. %, α-4-(2-ciano-2-butoksikarbonil)vinil-2-metoksi-fenil-ω-hidroksiheksa(oksietilena) in |
| --- | --- |

—

85 mas. % ali več, vendar ne več kot 95 mas. %, α-4-(2-ciano-2-butoksikarbonil)vinil-2-metoksi-fenil-ω-hidroksiheksa(oksietilena) in

| — | 5 mas. % ali več, vendar ne več kot 15 mas. %, polioksietilen (20) sorbitan monopalmitata |
| --- | --- |

—

5 mas. % ali več, vendar ne več kot 15 mas. %, polioksietilen (20) sorbitan monopalmitata

0 %

31.12.2015

ex 3824 90 97

29

Pripravek, ki sestoji pretežno iz γ-butirolaktona in kvaternih amonijevih soli, za proizvodnjo elektrolitskih kondenzatorjev (1)

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

30

2,4,7,9-Tetrametildeka-5-in-4,7-diol, hidroksietiliran

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

31

Dietilmetoksiboran (CAS RN 7397-46-8) v obliki raztopine v tetrahidrofuranu

0 %

31.12.2015

ex 3824 90 97

32

Zmes:

| — | bazični cirkonijev karbonat (CAS RN 57219-64-4) in |
| --- | --- |

—

bazični cirkonijev karbonat (CAS RN 57219-64-4) in

| — | cerijev karbonat (CAS RN 537-01-9) |
| --- | --- |

—

cerijev karbonat (CAS RN 537-01-9)

0 %

31.12.2016

ex 3824 90 97

33

Pripravek, ki vsebuje:

| — | trioktilfosfin oksid (CAS RN 78-50-2), |
| --- | --- |

—

trioktilfosfin oksid (CAS RN 78-50-2),

| — | dioktilheksilfosfin oksid (CAS RN 31160-66-4), |
| --- | --- |

—

dioktilheksilfosfin oksid (CAS RN 31160-66-4),

| — | oktildiheksilfosfin oksid (CAS RN 31160-64-2) in |
| --- | --- |

—

oktildiheksilfosfin oksid (CAS RN 31160-64-2) in

| — | triheksilfosfin oksid (CAS RN 9084-48-8) |
| --- | --- |

—

triheksilfosfin oksid (CAS RN 9084-48-8)

0 %

31.12.2016

ex 3824 90 97

35

Zmes:

| — | 3,3-bis(2-metil-1-oktil-1H-indol-3-il)ftalida (CAS RN 50292-95-0) in |
| --- | --- |

—

3,3-bis(2-metil-1-oktil-1H-indol-3-il)ftalida (CAS RN 50292-95-0) in

| — | etil-6′- (dietilamino)-3-okso-spiro-[izobenzofuran-1(3H), 9′-[9H]ksanten]-2′-karboksilata (CAS RN 154306-60-2) |
| --- | --- |

—

etil-6′- (dietilamino)-3-okso-spiro-[izobenzofuran-1(3H), 9′-[9H]ksanten]-2′-karboksilata (CAS RN 154306-60-2)

0 %

31.12.2017

ex 3824 90 97

36

Pripravek na osnovi 2,5,8,11-tetrametil-6-dodecin-5,8-diol etoksilata (CAS RN 169117-72-0)

0 %

31.12.2017

ex 3824 90 97

37

Zmes tekočih kristalov za uporabo pri proizvodnji prikazovalnikov (1)

0 %

31.12.2017

ex 3824 90 97

38

Pripravek na osnovi alkilkarbonata, ki vsebuje tudi absorber UV žarkov, ki se uporablja pri proizvodnji leč za očala (1)

0 %

31.12.2017

ex 3824 90 97

39

Mešanica, ki vsebuje 40 mas. % ali več, vendar ne več kot 50 mas. % 2-hidroksietil metakrilata in 40 mas. % ali več, vendar ne več kot 50 mas. % glicerinskih estrov borove kisline

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

40

Azealinska kislina s čistoto 75 mas. % ali več, vendar ne več kot 85 mas. %

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

41

Pripravek, ki je sestavljen iz:

| — | dipropilen glikola, |
| --- | --- |

—

dipropilen glikola,

| — | tripropilen glikola, |
| --- | --- |

—

tripropilen glikola,

| — | tetrapropilen glikola in |
| --- | --- |

—

tetrapropilen glikola in

| — | pentapropilen glikola |
| --- | --- |

—

pentapropilen glikola

0 %

31.12.2017

ex 3824 90 97

42

Mešanica kovinskih oksidov, v obliki prahu, ki vsebuje:

| — | 5 mas. % ali več barija, neodima ali magnezija in 15 mas. % ali več titana ali |
| --- | --- |

—

5 mas. % ali več barija, neodima ali magnezija in 15 mas. % ali več titana ali

| — | 30 mas. % ali več svinca in 5 mas. % ali več niobija, |
| --- | --- |

—

30 mas. % ali več svinca in 5 mas. % ali več niobija,

za uporabo pri proizvodnji dielektričnih plasti, ali kot dielektrični materiali za proizvodnjo večplastnih keramičnih kondenzatorjev (1)

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

43

Nikljev hidroksid, dopiran z 12 mas. % ali več, vendar ne več kot 18 mas. %, cinkovega hidroksida in kobaltovega hidroksida, ki se uporablja za proizvodnjo pozitivnih elektrod za akumulatorje

0 %

31.12.2017

ex 3824 90 97

44

Mešanica fitosterolov, ki niv obliki prahu in vsebuje:

| — | 75 mas. % ali več sterolov |
| --- | --- |

—

75 mas. % ali več sterolov

| — | ne več kot 25 mas. % stanolov |
| --- | --- |

—

ne več kot 25 mas. % stanolov

za uporabo v proizvodnji stanolov/sterolov ali estrov stanolov/sterolov (1)

0 %

31.12.2017

ex 3824 90 97

45

Preparati, ki sestoje predvsem iz etilen glikola in:

| — | dietilen glikola, dodekandiojske kisline in vodne raztopine amoniaka ali |
| --- | --- |

—

dietilen glikola, dodekandiojske kisline in vodne raztopine amoniaka ali

| — | N,N-dimetilformamida ali |
| --- | --- |

—

N,N-dimetilformamida ali

| — | γ-butirolaktona ali |
| --- | --- |

—

γ-butirolaktona ali

| — | silicijevega oksida ali |
| --- | --- |

—

silicijevega oksida ali

| — | amonijevega hidrogen azelata ali |
| --- | --- |

—

amonijevega hidrogen azelata ali

| — | amonijevega hidrogen azelata in silicijevega oksida ali |
| --- | --- |

—

amonijevega hidrogen azelata in silicijevega oksida ali

| — | dodekandiojske kisline, vodne raztopine amoniaka in silicijevega oksida, |
| --- | --- |

—

dodekandiojske kisline, vodne raztopine amoniaka in silicijevega oksida,

za proizvodnjo elektrolitskih kondenzatorjev (1)

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

47

Platinov oksid (CAS RN 12035-82-4) na poroznem nosilcu iz aluminijevega oksida (CAS RN 1344-28-1), ki vsebuje:

| — | 0,1 mas. % ali več, vendar ne več kot 1 mas. % platine in |
| --- | --- |

—

0,1 mas. % ali več, vendar ne več kot 1 mas. % platine in

| — | 0,5 mas. % ali več, vendar ne več kot 5 mas. % etilaluminijevega diklorida (CAS RN 563-43-9) |
| --- | --- |

—

0,5 mas. % ali več, vendar ne več kot 5 mas. % etilaluminijevega diklorida (CAS RN 563-43-9)

0 %

31.12.2017

ex 3824 90 97

49

Pripravek, ki vsebuje:

| — | C,C′-azodi(formamid) (CAS RN 123-77-3), |
| --- | --- |

—

C,C′-azodi(formamid) (CAS RN 123-77-3),

| — | magnezijev oksid (CAS RN 1309-48-4) in |
| --- | --- |

—

magnezijev oksid (CAS RN 1309-48-4) in

| — | cinkov bis(p-toluen sulfinat) (CAS RN 24345-02-6) |
| --- | --- |

—

cinkov bis(p-toluen sulfinat) (CAS RN 24345-02-6)

v katerem se tvori plin iz C,C′-azodi (formamida) pri 135 °C

0 %

31.12.2017

ex 3824 90 97

50

Mešanica prahov, ki vsebuje:

| — | 85 mas. % ali več cinkovega diakrilata (CAS RN 14643-87-9), |
| --- | --- |

—

85 mas. % ali več cinkovega diakrilata (CAS RN 14643-87-9),

| — | in ne več kot 5 mas. % 2,6-di-terc-butil-alfa-dimetilamino-p-krezol (CAS RN 88-27-7) |
| --- | --- |

—

in ne več kot 5 mas. % 2,6-di-terc-butil-alfa-dimetilamino-p-krezol (CAS RN 88-27-7)

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

51

Kompleksi iz dietilen glikol propilen glikol trietanolamin titanata (CAS RN 68784-48-5), raztopljeni v dietilen glikolu (CAS RN 111-46-6)

0 %

31.12.2017

ex 3824 90 97

52

Poli(tetrametilen glikol) bis[(2-benzoil-fenoksi)acetat] s povprečno dolžino polimerne verige manj kot 5 monomernih enot

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

53

Poli(etilen glikol) bis(p-dimetil)aminobenzoat s povprečno dolžino polimerne verige manj kot 5 monomernih enot

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

54

2-Hidroksibenzonitril, v obliki raztopine v N,N-dimetilformamida, ki vsebuje 45 mas. % ali več, vendar ne več kot 55 mas. % 2-hidroksibenzonitrila

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

55

Preparat, ki vsebuje:

| — | 50 mas. % (± 2 mas. %) bis-alkoksilat etil acetoacetata aluminijevih kelatov, |
| --- | --- |

—

50 mas. % (± 2 mas. %) bis-alkoksilat etil acetoacetata aluminijevih kelatov,

| — | v raztopini iz olja za tiskarske barve (belega mineralnega olja) |
| --- | --- |

—

v raztopini iz olja za tiskarske barve (belega mineralnega olja)

z vreliščem najmanj 160 °C, vendar največ 180 °C

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

56

Kalijev terc-butanolat (CAS RN 865-47-4) v obliki raztopine v tetrahidrofuranu

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

58

N2-[1-(S)-Etoksikarbonil-3-fenilpropil]-N6-trifluoroacetil-L-lizil-N2-karboksi anhidrid v raztopini diklorometana pri 37 %

0 %

31.12.2015

ex 3824 90 97

59

3′,4′,5′-Trifluorobifenil-2-amin, raztopljen v toluenu, ki vsebuje 80 mas. % ali več, vendar ne več kot 90 mas. % 3′,4′,5′-trifluorobifenil-2-amina

0 %

31.12.2015

ex 3824 90 97

60

α-Fenoksikarbonil-ω-fenoksipoli[oksi(2,6-dibromo-1,4-fenilen) izopropiliden(3,5-dibromo-1,4-fenilen)oksikarbonil]

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

62

Taljeni magnezijev oksid, ki vsebuje ali več 15 mas. % dikromovega trioksida

0 %

31.12.2016

ex 3824 90 97

64

Aluminij-natrijev silikat, v obliki kroglic s premerom:

| — | 1,6 mm ali več, vendar ne več kot 3,4 mm ali |
| --- | --- |

—

1,6 mm ali več, vendar ne več kot 3,4 mm ali

| — | 4 mm ali več, vendar ne več kot 6 mm |
| --- | --- |

—

4 mm ali več, vendar ne več kot 6 mm

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

65

Preparat, ki vsebuje:

| — | 89 mas. % ali več, vendar ne več kot 98,9 mas. % 1,2,3-trideoksi-4,6:5,7-bis-O-[(4-propilfenil)metilen]-nonitola; |
| --- | --- |

—

89 mas. % ali več, vendar ne več kot 98,9 mas. % 1,2,3-trideoksi-4,6:5,7-bis-O-[(4-propilfenil)metilen]-nonitola;

| — | 0,1 mas. % ali več, vendar ne več kot 1 mas. % barvil; |
| --- | --- |

—

0,1 mas. % ali več, vendar ne več kot 1 mas. % barvil;

| — | 1 mas. % ali več, vendar ne več kot 10 mas. % fluoropolimerov |
| --- | --- |

—

1 mas. % ali več, vendar ne več kot 10 mas. % fluoropolimerov

0 %

31.12.2016

ex 3824 90 97

66

Mešanica primarnih terc-alkilaminov

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

78

Mešanica fitosterolov iz lesa in olj na osnovi lesnega olja (talovega olja) v obliki prahu z velikostjo delcev ne več kot 300 μm, ki vsebuje:

| — | 60 mas. % ali več, vendar ne več kot 80 mas. % sitosterolov, |
| --- | --- |

—

60 mas. % ali več, vendar ne več kot 80 mas. % sitosterolov,

| — | ne več kot 15 mas. % kampesterolov, |
| --- | --- |

—

ne več kot 15 mas. % kampesterolov,

| — | ne več kot 5 mas. % stigmasterolov, |
| --- | --- |

—

ne več kot 5 mas. % stigmasterolov,

| — | ne več kot 15 mas. % betasitostanolov |
| --- | --- |

—

ne več kot 15 mas. % betasitostanolov

0 %

31.12.2017

ex 3824 90 97

79

Zmes 80 % (± 10 %) 1-[2-(2-aminobutoksi)etoksi]but-2-ilamina in 20 % (± 10 %) 1-({[2-(2-aminobutoksi)etoksi]metil} propoksi)but-2-ilamina

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

82

α-(2,4,6-Tribromofenil)-ω-(2,4,6-tribromofenoksi)poli[oksi(2,6-dibromo-1,4-fenilen)izopropiliden(3,5-dibromo-1,4-fenilen)oksikarbonil]

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

84

Reakcijski produkt, ki vsebuje:

| — | 1 mas. % ali več, vendar ne več kot 40 mas. % molibden oksida, |
| --- | --- |

—

1 mas. % ali več, vendar ne več kot 40 mas. % molibden oksida,

| — | 10 mas. % ali več, vendar ne več kot 50 mas. % nikljevega oksida, |
| --- | --- |

—

10 mas. % ali več, vendar ne več kot 50 mas. % nikljevega oksida,

| — | 30 mas. % ali več, vendar ne več kot 70 mas. % volframovega oksida |
| --- | --- |

—

30 mas. % ali več, vendar ne več kot 70 mas. % volframovega oksida

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

87

Pasta, ki vsebuje:

| — | 75 mas. % ali več bakra, vendar ne več kot 85 mas. %, |
| --- | --- |

—

75 mas. % ali več bakra, vendar ne več kot 85 mas. %,

| — | anorganske okside, |
| --- | --- |

—

anorganske okside,

| — | etil celulozo, in |
| --- | --- |

—

etil celulozo, in

| — | topilo |
| --- | --- |

—

topilo

0 %

31.12.2017

ex 3824 90 97

88

Oligomerni reakcijski produkt iz bis (4-hidroksifenil) sulfona in 1,1′-oksibis(2-kloroetana)

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

89

Oligomer iz tetrafluoretilena s končno skupino iz tetrafluorojodoetila

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

90

Votle kroglice iz taljenega alumosilikata z vsebnostjo 65-80 mas. % amorfnega alumosilikata, ki imajo naslednje značilnosti:

| — | tališče med 1 600 °C in 1 800 °C, |
| --- | --- |

—

tališče med 1 600 °C in 1 800 °C,

| — | gostoto 0,6–0,8 g/cm3, |
| --- | --- |

—

gostoto 0,6–0,8 g/cm3,

za uporabo pri izdelavi filtrov za zaščito pred delci za motorna vozila (1)

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

92

Preparat, sestavljen iz 2,4,7,9-tetrametildec-5-in-4,7-diola in silicijevega dioksida

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

94

Delci silicijevega dioksida, na katere so s kovalentno vezjo vezane organske spojine, za uporabo v proizvodnji kolon za visoko ločljivo tekočinsko kromatografijo (HPLC) in kartuše za pripravo vzorcev (1)

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

95

Mešanica fitosterolov, v obliki kosmičev in kroglic, ki vsebuje 80 mas. % ali več sterolov in ne več kot 4 mas. % stanolov

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

97

Preparat z vsebnostjo 10 mas % ali več, vendar ne več kot 20 mas % litijevega heksafluorofosfata ali 5 mas % ali več, vendar ne več kot 10 mas % litijevega perklorata v mešanicah organskih topil

0 %

31.12.2018

ex 3826 00 10

ex 3826 00 10

20

29

Mešanica maščobnih kislin metil estrov, ki vsebuje vsaj:

| — | 65 mas. % ali več, vendar ne več kot 75 mas. % C12 FAME, |
| --- | --- |

—

65 mas. % ali več, vendar ne več kot 75 mas. % C12 FAME,

| — | 21 mas. % ali več, vendar ne več kot 28 mas. % C14 FAME, |
| --- | --- |

—

21 mas. % ali več, vendar ne več kot 28 mas. % C14 FAME,

| — | 4 mas. % ali več, vendar ne več kot 8 mas. % C16 FAME, |
| --- | --- |

—

4 mas. % ali več, vendar ne več kot 8 mas. % C16 FAME,

za uporabo pri proizvodnji detergentov, pralnih in čistilnih sredstev ter izdekov za osebno rabo (1)

0 %

31.12.2018

ex 3826 00 10

ex 3826 00 10

30

39

Mešanica maščobnih kislin metil estrov, ki vsebuje vsaj:

| — | 50 mas. % ali več, vendar ne več kot 58 % C8-FAME |
| --- | --- |

—

50 mas. % ali več, vendar ne več kot 58 % C8-FAME

| — | 35 mas. % ali več, vendar ne več kot 50 % C10-FAME |
| --- | --- |

—

35 mas. % ali več, vendar ne več kot 50 % C10-FAME

za uporabo pri proizvodnji kmetijskih kemikalij, živil (za prehrano živali in ljudi), aditivov za maziva, razredčil, svetilega olja in netilnih sredstev (1)

0 %

31.12.2018

ex 3826 00 10

ex 3826 00 10

40

49

Mešanica maščobnih kislin metil estrov, ki vsebuje vsaj:

| — | 15 mas. % ali več, vendar ne več kot 32 % C16 FAME |
| --- | --- |

—

15 mas. % ali več, vendar ne več kot 32 % C16 FAME

| — | 65 mas. % ali več, vendar ne več kot 85 % C18 FAME |
| --- | --- |

—

65 mas. % ali več, vendar ne več kot 85 % C18 FAME

za uporabo pri proizvodnji detergentov, pralnih in čistilnih sredstev ter izdelkov za osebno rabo, kmetijskih kemikalij, živil (za prehrano živali in ljudi), aditivov za maziva, razredčil, svetilega olja in netilnih sredstev (1)

0 %

31.12.2018

ex 3901 10 90

20

Polietilen v obliki zrnc, gostoto 0,925 (± 0,0015), z indeksom pretoka taline 0,3 g/10 min. (± 0,05 g/10 min.), za proizvodnjo ekspandiranih folij s stopnjo motnosti (“haze” vrednostjo) ne več kot 6 % in z raztezkom do pretrga (MD/TD) 210/340 (1)

0 %

31.12.2018

ex 3901 10 90

30

Polietilenska zrnca, ki vsebujejo 10 mas. % ali več, vendar ne več kot 25 mas. % bakra

0 %

31.12.2016

ex 3901 20 90

10

Polietilen v eni od obliki, navedenih v opombi 6(b) k poglavju 39, s specifično težo 0,945 ali več, vendar ne več kot 0,985, za proizvodnjo folij za trakove pisalnih strojev in podobne trakove (1)

0 %

31.12.2018

ex 3901 20 90

20

Polietilen, ki vsebuje 35 mas. % ali več, vendar ne več kot 45 mas. % sljude

0 %

31.12.2018

ex 3901 30 00

80

Kopolimer etilen-vinil acetata,

| — | ki vsebuje 27,8 mas. % ali več, vendar ne več kot 29,3 mas. % vinil acetata; |
| --- | --- |

—

ki vsebuje 27,8 mas. % ali več, vendar ne več kot 29,3 mas. % vinil acetata;

| — | z indeksom pretoka taline 22 g/10 min ali več, vendar ne več kot 28 g/10 min; |
| --- | --- |

—

z indeksom pretoka taline 22 g/10 min ali več, vendar ne več kot 28 g/10 min;

| — | ki vsebuje ne več kot 15 mg/kg monomera vinil acetata |
| --- | --- |

—

ki vsebuje ne več kot 15 mg/kg monomera vinil acetata

0 %

31.12.2015

ex 3901 30 00

82

Kopolimer etilen-vinil acetata,

| — | ki vsebuje 9,8 mas. % ali več, vendar ne več kot 10,8 mas. % vinil acetata; |
| --- | --- |

—

ki vsebuje 9,8 mas. % ali več, vendar ne več kot 10,8 mas. % vinil acetata;

| — | z indeksom pretoka taline 2,5 g/10 min ali več, vendar ne več kot 3,5 g/10 min; |
| --- | --- |

—

z indeksom pretoka taline 2,5 g/10 min ali več, vendar ne več kot 3,5 g/10 min;

| — | ki vsebuje ne več kot 15 mg/kg monomera vinil acetata |
| --- | --- |

—

ki vsebuje ne več kot 15 mg/kg monomera vinil acetata

0 %

31.12.2015

ex 3901 90 90

80

Blok kopolimer etilena z oktenom v obliki pelet:

| — | s specifično težo 0,862 ali več, vendar ne več kot 0,865; |
| --- | --- |

—

s specifično težo 0,862 ali več, vendar ne več kot 0,865;

| — | ki se lahko raztegne na najmanj 200 % svoje prvotne dolžine; |
| --- | --- |

—

ki se lahko raztegne na najmanj 200 % svoje prvotne dolžine;

| — | s 50 % (± 10 %) histerezo; |
| --- | --- |

—

s 50 % (± 10 %) histerezo;

| — | z ne več kot 20 % trajno deformacijo, |
| --- | --- |

—

z ne več kot 20 % trajno deformacijo,

za uporabo v proizvodnji pleničnih predlog (1)

0 %

31.12.2015

ex 3901 90 90

82

Kopolimer etilena in metakrilne kisline

0 %

31.12.2015

ex 3901 90 90

91

Ionomerna smola, ki sestoji iz soli kopolimera etilena z metakrilno kislino

4 %

31.12.2018

ex 3901 90 90

92

Klorosulfoniran polietilen

0 %

31.12.2018

ex 3901 90 90

93

Kopolimer etilena, vinil acetata in ogljikovega monoksida, za uporabo kot mehčalec v proizvodnji strešne kritine (1)

0 %

31.12.2018

ex 3901 90 90

94

Mešanica A-B blok kopolimera polistirena in kopolimera etilen-butilena z A-B-A blok kopolimera polistirena, kopolimera etilen-butilena in polistirena, ki vsebujejo ne več kot 35 mas. % stirena

0 %

31.12.2018

ex 3901 90 90

97

Kloriran polietilen, v obliki prahu

0 %

31.12.2018

ex 3902 10 00

10

Polipropilen, ki ne vsebuje mehčalca in ne več kot:

| — | 7 mg/kg aluminija; |
| --- | --- |

—

7 mg/kg aluminija;

| — | 2 mg/kg železa; |
| --- | --- |

—

2 mg/kg železa;

| — | 1 mg/kg magnezija |
| --- | --- |

—

1 mg/kg magnezija

| — | 8 mg/kg klorida |
| --- | --- |

—

8 mg/kg klorida

0 %

31.12.2018

ex 3902 10 00

20

Polipropilen, ki ne vsebuje mehčalca

| — | s tališčem, višjim od 150 °C(določenim po postopku ASTM D 3 417); |
| --- | --- |

—

s tališčem, višjim od 150 °C(določenim po postopku ASTM D 3 417);

| — | s toploto razprševanja od 15 J/g ali več, vendar ne več kot 70 J/g; |
| --- | --- |

—

s toploto razprševanja od 15 J/g ali več, vendar ne več kot 70 J/g;

| — | z raztezkom do pretrganja 1 000 % ali več (določeno po metodi ASTM D 638), |
| --- | --- |

—

z raztezkom do pretrganja 1 000 % ali več (določeno po metodi ASTM D 638),

| — | z nateznim modulom 69 MPa ali več, vendar ne več kot 379 MPa (določeno po metodi ASTM D 638) |
| --- | --- |

—

z nateznim modulom 69 MPa ali več, vendar ne več kot 379 MPa (določeno po metodi ASTM D 638)

0 %

31.12.2018

ex 3902 10 00

30

Polipropilen, ki ne vsebuje več kot 1 mg/kg aluminija; 0,05 mg/kg železa; 1 mg/kg magnezija in 1 mg/kg klorida, za uporabo v proizvodnji embalaže za kontaktne leče za enkratno uporabo (1)

0 %

31.12.2018

ex 3902 10 00

40

Polipropilen, ki ne vsebuje mehčalca:

| — | z natezno trdnostjo 32–60 MPa (kot je opredeljeno z metodo ASTM D638); |
| --- | --- |

—

z natezno trdnostjo 32–60 MPa (kot je opredeljeno z metodo ASTM D638);

| — | z upogibno trdnostjo 50–90 MPa (kot je opredeljeno z metodo ASTM D790); |
| --- | --- |

—

z upogibno trdnostjo 50–90 MPa (kot je opredeljeno z metodo ASTM D790);

| — | s stopnjo pretoka taline pri 230 °C/2,16 kg 5–15 g/10 min (kot je opredeljeno z metodo ASTM D1238); |
| --- | --- |

—

s stopnjo pretoka taline pri 230 °C/2,16 kg 5–15 g/10 min (kot je opredeljeno z metodo ASTM D1238);

| — | z vsebnostjo polipropilena 40 mas. % ali več, vendar ne več kot 80 mas. %, |
| --- | --- |

—

z vsebnostjo polipropilena 40 mas. % ali več, vendar ne več kot 80 mas. %,

| — | z vsebnostjo steklenih vlaken 10 mas. % ali več, vendar ne več kot 30 mas. %, |
| --- | --- |

—

z vsebnostjo steklenih vlaken 10 mas. % ali več, vendar ne več kot 30 mas. %,

| — | z vsebnostjo sljude 10 mas. % ali več, vendar ne več kot 30 mas. % |
| --- | --- |

—

z vsebnostjo sljude 10 mas. % ali več, vendar ne več kot 30 mas. %

0 %

31.12.2014

ex 3902 10 00

50

Visoko izotaktični polipropilen (HIPP), obarvan ali neobarvan, namenjen za izdelavo plastičnih komponent za osvežilec zraka z naslednjimi lastnostmi:

| — | gostoto 0,880 g/cm3 ali več, vendar ne več kot 0,913 g/cm3 (določeno s preskusno metodo ASTM D1505), |
| --- | --- |

—

gostoto 0,880 g/cm3 ali več, vendar ne več kot 0,913 g/cm3 (določeno s preskusno metodo ASTM D1505),

| — | natezno trdnostjo v višini 350 kg/cm2 ali več, vendar ne več kot 390 kg/cm2 (določeno s preskusno metodo ASTM D638), |
| --- | --- |

—

natezno trdnostjo v višini 350 kg/cm2 ali več, vendar ne več kot 390 kg/cm2 (določeno s preskusno metodo ASTM D638),

| — | temperaturo toplotnega upogiba 135 °C ali več, z obremenitvijo 0,45 MPa (določeno s preskusno metodo ASTM 648) (1) |
| --- | --- |

—

temperaturo toplotnega upogiba 135 °C ali več, z obremenitvijo 0,45 MPa (določeno s preskusno metodo ASTM 648) (1)

0 %

31.12.2015

ex 3902 20 00

10

Poliizobutilen, s številčnim povprečjem molekulske mase (Mn) 700 ali več, vendar ne več kot 800

0 %

31.12.2018

ex 3902 20 00

20

Hidrogeniran poliizobutilen, v tekoči obliki

0 %

31.12.2018

ex 3902 30 00

91

A-B blok kopolimer polistirena in kopolimera etilena s propilenom, ki vsebuje 40 mas. % ali manj stirena, v eni od oblik, navedenih v opombi 6(b) k poglavju 39

0 %

31.12.2018

ex 3902 30 00

95

A-B-A blok-polimer, ki vsebuje:

| — | kopolimer propilena z etilenom ter |
| --- | --- |

—

kopolimer propilena z etilenom ter

| — | 21 mas. % (± 3 mas. %) polistirena |
| --- | --- |

—

21 mas. % (± 3 mas. %) polistirena

0 %

31.12.2016

ex 3902 30 00

97

Tekoči kopolimer etilen-propilen:

| — | s plameniščem pri 250 °C ali več; |
| --- | --- |

—

s plameniščem pri 250 °C ali več;

| — | z indeksom viskoznosti 150 ali več; |
| --- | --- |

—

z indeksom viskoznosti 150 ali več;

| — | s številčnim povprečjem molekulske mase (Mn) 650 ali več |
| --- | --- |

—

s številčnim povprečjem molekulske mase (Mn) 650 ali več

0 %

31.12.2016

ex 3902 90 90

52

Amorfna poli-alfa-olefinska zmes kopolimera poli(propilen-ko-1-butena) in smole ogljikovodikov nafte

0 %

31.12.2018

ex 3902 90 90

55

Termoplastičen elastomer, z A-B-A blokovnimi kopolimeri polistirena, poliizobutilena in polistirena, ki vsebuje 10 mas. % ali več, vendar ne več kot 35 mas. %, polistirena

0 %

31.12.2018

ex 3902 90 90

60

Nehidrogenirane 100 % alifatske smole (polimer) z naslednjimi značilnostmi:

| — | tekoče pri sobni temperaturi, |
| --- | --- |

—

tekoče pri sobni temperaturi,

| — | pridobljene s kationsko polimerizacijo C-5 alkenov monomerov, |
| --- | --- |

—

pridobljene s kationsko polimerizacijo C-5 alkenov monomerov,

| — | s številčnim povprečjem molekulske mase (Mn) 370 (± 50), |
| --- | --- |

—

s številčnim povprečjem molekulske mase (Mn) 370 (± 50),

| — | s tehtanim povprečjem molekulske mase (Mw) 500 (± 100) |
| --- | --- |

—

s tehtanim povprečjem molekulske mase (Mw) 500 (± 100)

0 %

31.12.2014

ex 3902 90 90

84

Mešanica hidrogeniranega stiren-bloka kopolimera, polietilenskega voska in smole za lepljivost, v peletih, ki vsebuje:

| — | 70 mas. % (± 5 %) stiren-blok kopolimera; |
| --- | --- |

—

70 mas. % (± 5 %) stiren-blok kopolimera;

| — | 15 mas. % (± 5 %) poletilenskega voska in |
| --- | --- |

—

15 mas. % (± 5 %) poletilenskega voska in

| — | 15 mas. % (± 5 %) smole za lepljivost, |
| --- | --- |

—

15 mas. % (± 5 %) smole za lepljivost,

z naslednjimi fizikalnimi lastnostmi:

| — | lahko se raztegne na najmanj 200 % svoje prvotne dolžine; |
| --- | --- |

—

lahko se raztegne na najmanj 200 % svoje prvotne dolžine;

| — | s 50 % (± 10 %) histerezo; |
| --- | --- |

—

s 50 % (± 10 %) histerezo;

| — | z ne več kot 20 % trajno deformacijo |
| --- | --- |

—

z ne več kot 20 % trajno deformacijo

za uporabo v proizvodnji otroških plenic in pleničnih predlog (1)

0 %

31.12.2015

ex 3902 90 90

92

Polimeri 4-metilpent-1-ena

0 %

31.12.2018

ex 3902 90 90

93

Sintetični poli-alfa olefin z viskoznostjo vsaj 38 × 10–6 m2s–1 (38 centistokov) pri 100 °C, izmerjeno po metodi ASTM D 445

0 %

31.12.2016

ex 3902 90 90

98

Sintetični poli-alfa olefin z viskoznostjo pri 100 °C (izmerjeno po metodi ASTM D 445) v razponu od 3 centistokov do 9 centistokov, pridobljen pri polimerizaciji zmesi dodecena in tetradecena, ki vsebuje ne več kot 40 % tetradecena

0 %

31.12.2016

ex 3903 11 00

10

Bele kroglice ekspandiranega polistirena s toplotno prevodnostjo največ 0,034 W/mK pri gostoti 14,0 kg/m3 (± 1,5 kg/m3) in vsebnostjo 50 % recikliranega materiala

0 %

31.12.2018

ex 3903 19 00

30

Kristalinični polistiren s tališčem 268 °C ali več, vendar ne več kot 272 °C, in strdiščem pri 232 °C ali več, vendar ne več kot 242 °C, ki lahko vsebuje dodatke in polnilo

0 %

31.12.2016

ex 3903 90 90

10

Peleti ali zrnca kopolimera butadien-stirena:

| — | s specifično težo 1,05 (± 0,02); |
| --- | --- |

—

s specifično težo 1,05 (± 0,02);

| — | z indeksom pretoka taline 13 g/10 min (± 1 g/10 min) pri 200 °C/5 kg |
| --- | --- |

—

z indeksom pretoka taline 13 g/10 min (± 1 g/10 min) pri 200 °C/5 kg

0 %

31.12.2016

ex 3903 90 90

15

Suho črnilo v prahu ali mešanica tonerja, sestavljena iz kopolimera stirena, n-butil akrilata, n-butil metakrilata, metakrilne kisline in poliolefinskega voska, ki se uporablja kot razvijalec v proizvodnji tonerskih kartuš za faksimilne naprave, računalniške tiskalnike ali kopirne stroje (1)

0 %

31.12.2016

ex 3903 90 90

20

Suho črnilo v prahu ali mešanica tonerja, sestavljena iz kopolimera stirena, n-butil akrilata, n-butil metakrilata in poliolefinskega voska, ki se uporablja kot razvijalec v proizvodnji tonerskih kartuš za faksimilne naprave, računalniške tiskalnike ali kopirne stroje (1)

0 %

31.12.2016

ex 3903 90 90

25

Suho črnilo v prahu ali mešanica tonerja, sestavljena iz kopolimera stirena, n-butil akrilata, metakrilne kisline in poliolefinskega voska, ki se uporablja kot razvijalec v proizvodnji tonerskih kartuš za faksimilne naprave, računalniške tiskalnike ali kopirne stroje (1)

0 %

31.12.2016

ex 3903 90 90

30

Peleti kopolimera butadien-stirena ali zrna s tališčem pri 85 °C(± 5 °C), ki vsebujejo:

| — | 2 mas. % ali več, vendar ne več kot 4 mas. % tris(tribromofenil) triazina; |
| --- | --- |

—

2 mas. % ali več, vendar ne več kot 4 mas. % tris(tribromofenil) triazina;

| — | 5 mas. % ali več, vendar ne več kot 10 mas. % etan-1,2-bis(pentabromofenila); |
| --- | --- |

—

5 mas. % ali več, vendar ne več kot 10 mas. % etan-1,2-bis(pentabromofenila);

| — | 3 mas. % ali več, vendar ne več kot 5 mas. % antimonovega trioksida |
| --- | --- |

—

3 mas. % ali več, vendar ne več kot 5 mas. % antimonovega trioksida

0 %

31.12.2016

ex 3903 90 90

ex 3911 90 99

35

43

Kopolimerα-metilstirena in stirena, z zmehčiščem več kot 113 °C

0 %

31.12.2018

ex 3903 90 90

ex 3911 90 99

40

50

Kopolimer stirena z α-metilstirenom in akrilno kislino, s številčnim povprečjem molekulske mase (Mn) 500 ali več, vendar ne več kot 6 000

0 %

31.12.2018

ex 3903 90 90

50

Kristalinični kopolimer stirena in p-metilstirena:

| — | s tališčem 240 °C ali več, vendar ne več kot 260 °C, |
| --- | --- |

—

s tališčem 240 °C ali več, vendar ne več kot 260 °C,

| — | ki vsebuje 5 mas. % ali več, vendar ne več kot 15 mas. % p-metilstirena |
| --- | --- |

—

ki vsebuje 5 mas. % ali več, vendar ne več kot 15 mas. % p-metilstirena

0 %

31.12.2015

ex 3903 90 90

ex 3911 90 99

60

60

Kopolimer stirena z maleinskim anhidridom, bodisi delno esterificiran ali popolnoma kemično modificiran, s povprečno molekulsko maso (Mn) največ 4 500, v obliki kosmičev ali prahu

0 %

31.12.2016

ex 3903 90 90

75

Kopolimer stirena in vinil pirolidona, ki ne vsebuje več kot 1 mas. % natrijevega dodecil sulfata, v obliki vodne emulzije, za proizvodnjo blaga iz tar. podšt. 3305 20 00 ali barv za lase iz tar. podšt. 3305 90 (1)

0 %

31.12.2014

ex 3903 90 90

80

Granule kopolimera iz stirena in divinilbenzena z najmanjšim premerom od 150 μm do ne več kot 800 μm, z vsebnostjo:

| — | najmanj 65 mas % stirena, |
| --- | --- |

—

najmanj 65 mas % stirena,

| — | ne več kot 25 mas % divinilbenzena |
| --- | --- |

—

ne več kot 25 mas % divinilbenzena

za uporabo pri proizvodnji smol za ionsko izmenjavo. (1)

0 %

31.12.2018

ex 3903 90 90

86

Zmes, ki vsebuje:

| — | 45 mas. % ali več, vendar ne več kot 65 mas. % polimerov stirena, |
| --- | --- |

—

45 mas. % ali več, vendar ne več kot 65 mas. % polimerov stirena,

| — | 35 mas. % ali več, vendar ne več kot 45 mas. % poli(fenilen etra), |
| --- | --- |

—

35 mas. % ali več, vendar ne več kot 45 mas. % poli(fenilen etra),

| — | ne več kot 10 mas. % drugih dodatkov |
| --- | --- |

—

ne več kot 10 mas. % drugih dodatkov

in ima enega ali več naslednjih posebnih barvnih učinkov:

| — | kovinski ali biserni učinek z vizualnim metamerizmom pod kotom, ki ga povzroča najmanj 0,3 % barvilo na osnovi kosmičev; |
| --- | --- |

—

kovinski ali biserni učinek z vizualnim metamerizmom pod kotom, ki ga povzroča najmanj 0,3 % barvilo na osnovi kosmičev;

| — | fluorescenčni učinek, opisan kot oddajanje svetlobe med absorpcijo ultravijoličnega sevanja; |
| --- | --- |

—

fluorescenčni učinek, opisan kot oddajanje svetlobe med absorpcijo ultravijoličnega sevanja;

| — | učinek svetlo bele barve, opredeljen z barvno lestvico CIELab, pri čemer je os L*najmanj 92 ter barvni koordinati b* največ 2 in a* med –5 in 7 |
| --- | --- |

—

učinek svetlo bele barve, opredeljen z barvno lestvico CIELab, pri čemer je os L*najmanj 92 ter barvni koordinati b* največ 2 in a* med –5 in 7

0 %

31.12.2018

ex 3904 10 00

20

Poli(vinil klorid) v prahu, nepomešan z drugimi snovmi ali brez vsebnosti kakršnih koli monomerov vinil acetata:

| — | s stopnjo polimerizacije 1 000 (± 300) monomernih enot, |
| --- | --- |

—

s stopnjo polimerizacije 1 000 (± 300) monomernih enot,

| — | s koeficientom prehajanja toplote (vrednost K) 60 ali več, vendar ne več kot 70, |
| --- | --- |

—

s koeficientom prehajanja toplote (vrednost K) 60 ali več, vendar ne več kot 70,

| — | z vsebnostjo hlapnih snovi manj kot 2,00 mas. %, |
| --- | --- |

—

z vsebnostjo hlapnih snovi manj kot 2,00 mas. %,

| — | z deležem ostanka na situ s širino rež 120 μm ne več kot 1 mas. %, |
| --- | --- |

—

z deležem ostanka na situ s širino rež 120 μm ne več kot 1 mas. %,

za uporabo v proizvodnji separatorjev v baterijah (1)

0 %

31.12.2014

ex 3904 30 00

20

Kopolimer vinilklorida z vinilacetatom in maleinsko kislino, z vsebnostjo:

| — | 80,5 mas % ali več, vendar ne več kot 81,5 mas. % vinilklorida, |
| --- | --- |

—

80,5 mas % ali več, vendar ne več kot 81,5 mas. % vinilklorida,

| — | 16,5 mas. % ali več, vendar ne več kot 17,5 mas. % vinilacetata in |
| --- | --- |

—

16,5 mas. % ali več, vendar ne več kot 17,5 mas. % vinilacetata in

| — | 1,5 mas. % ali več, vendar ne več kot 2,5 mas. % maleinske kisline, |
| --- | --- |

—

1,5 mas. % ali več, vendar ne več kot 2,5 mas. % maleinske kisline,

za varjenje plastike na jekleno podlago, za uporabo v industrijske namene (1)

0 %

31.12.2014

ex 3904 30 00

ex 3904 40 00

30

91

Kopolimer vinil klorida z vinil acetatom in vinil alkoholom, ki vsebuje;

| — | 87 mas. % ali več, vendar ne več kot 92 mas. % vinil klorida; |
| --- | --- |

—

87 mas. % ali več, vendar ne več kot 92 mas. % vinil klorida;

| — | 2 mas. % ali več, vendar ne več kot 9 mas. % vinil acetata in |
| --- | --- |

—

2 mas. % ali več, vendar ne več kot 9 mas. % vinil acetata in

| — | 1 mas. % ali več, vendar ne več kot 8 mas. % vinil alkohola, |
| --- | --- |

—

1 mas. % ali več, vendar ne več kot 8 mas. % vinil alkohola,

v eni od oblik, navedenih v opombi 6(a) ali 6(b) k poglavju 39, za proizvodnjo izdelkov iz tarifnih oznak 3215 ali 8523, ali pa za uporabo v proizvodnji premazov za posode in pokrove, ki se uporabljajo za konzerviranje živil in pijač (1)

0 %

31.12.2018

ex 3904 40 00

93

Kopolimer vinil klorida in metil akrilata, ki vsebuje:

| — | 80 (± 1) mas. % vinil klorida in |
| --- | --- |

—

80 (± 1) mas. % vinil klorida in

| — | 20 (± 1) mas. % metil akrilata, |
| --- | --- |

—

20 (± 1) mas. % metil akrilata,

v obliki vodne emulzije

0 %

31.12.2018

ex 3904 50 90

92

Kopolimer vinilidenklorida in metakrilata za uporabo v proizvodnji monofilamentov (1)

0 %

31.12.2014

ex 3904 61 00

20

Kopolimer tetrafluoroetilena in trifluoro(heptafluoropropoksi)etilena, ki vsebuje 3,2 mas. % ali več, vendar ne več kot 4,6 mas. % trifluoro(heptafluoropropoksi)etilena in manj kot 1 mg/kg fluoridnih ionov, ki jih lahko estrahiramo

0 %

31.12.2018

ex 3904 61 00

30

Politetraflouretilen, v obliki prahu, specifične površine 8 m2/g ali več vendar ne več kot 12 m2/g, z 10 % distribucijo delcev velikosti manj kot 10 μm in z 90 % distribucijo delcev manj kot 35 μm, in povprečno velikostjo delcev 20 μm

0 %

31.12.2018

ex 3904 69 80

81

Poli(viniliden fluorid) (CAS RN 24937-79-9)

0 %

31.12.2015

ex 3904 69 80

85

Kopolimer etilena s klorotrifluoretilenom, modificiranim ali nemodificiranim s heksafluoroizobutilenom, v prahu, s polnili ali brez njih

0 %

31.12.2017

ex 3904 69 80

93

Kopolimer etilena z klorotrifluoretilenom, v eni od oblik, navedenih v opombi 6(b) k poglavju 39

0 %

31.12.2018

ex 3904 69 80

94

Kopolimer etilena in tetrafluooretilena

0 %

31.12.2018

ex 3904 69 80

96

Poliklorotrifluoroetilen, v eni od oblik, navedenih v opombi 6(a) in 6(b) k poglavju 39

0 %

31.12.2018

ex 3904 69 80

97

Kopolimer klorotrifluoretilena in viniliden difluorida

0 %

31.12.2018

ex 3905 30 00

10

Viskozni pripravek, ki sestoji predvsem iz poli(vinilalkohola) (CAS RN 9002-89-5), organskega topila in vode ter se uporablja kot zaščitni premaz rezin v proizvodnji polprevodnikov (1)

0 %

31.12.2017

ex 3905 91 00

20

V vodi topen kopolimer etilena in vinilnega alkohola, ki vsebuje največ 13 mas. % etilena v monomerskih enotah (CAS RN 026221-27-2)

0 %

31.12.2017

ex 3905 99 90

92

Polimer vinilpirolidona in dimetilaminoetil metakrilata, ki vsebuje 97 mas. % ali več, vendar ne več kot 99 mas. % vinilpirolidona, v obliki vodne raztopine

0 %

31.12.2018

ex 3905 99 90

95

Heksadecikliran ali ikoziliran polivinilpirolidon

0 %

31.12.2018

ex 3905 99 90

96

Polimer vinil formala, v eni od oblik, navedenih v opombi 6(b) k poglavju 39, s tehtanim povprečjem molekulske mase (Mw) 25 000 ali več, vendar ne več kot 150 000, in ki vsebuje:

| — | 9,5 mas. % ali več, vendar ne več kot 13 mas. % acetilnih skupin, računanih kot vinil acetat in |
| --- | --- |

—

9,5 mas. % ali več, vendar ne več kot 13 mas. % acetilnih skupin, računanih kot vinil acetat in

| — | 5 mas. % ali več, vendar ne več kot 6,5 mas. % hidroksilnih skupin, računanih kot vinil alkohol |
| --- | --- |

—

5 mas. % ali več, vendar ne več kot 6,5 mas. % hidroksilnih skupin, računanih kot vinil alkohol

0 %

31.12.2018

ex 3905 99 90

97

Povidon (INN)-jod (CAS RN 25655-41-8)

0 %

31.12.2018

ex 3905 99 90

98

Poli(vinil pirolidon), delno nadomeščen s skupinami triakontila, ki vsebuje 78 mas. % ali več, vendar ne več kot 82 mas. % skupin triakontila

0 %

31.12.2018

3906 90 60

Kopolimer metilnega akrilata z etilenom in monomerom, ki kot substituenta vsebuje neterminalne karboksilne skupine in ki vsebuje 50 mas. % ali več metil akrilata, spojenega ali nespojenega s silicijevim dioksidom

0 %

31.12.2018

ex 3906 90 90

10

Polimerizacijski proizvodi akrilne kisline z majhnimi količinami polinenasičenega monomera, za proizvodnjo zdravil iz tarifne številke 3003 ali 3004 (1)

0 %

31.12.2018

ex 3906 90 90

15

Fotoobčutljiva smola iz modificiranega akrilata, akrilnih monomerov, katalizatorja (fotoiniciatorja) in stabilizatorja

0 %

31.12.2018

ex 3906 90 90

27

Kopolimer stearil metakrilata, izooktil akrilata in akrilne kisline, raztopljen v izopropil palmitatu

0 %

31.12.2017

ex 3906 90 90

30

Kopolimer stirena s hidroksietil metakrilatom in 2-etilheksil akrilatom, s številčnim povprečjem molekulske mase (Mn) 500 ali več, vendar ne več kot 6 000

0 %

31.12.2018

ex 3906 90 90

35

Bel prah kopolimera 1,2-etandiol dimetakrilat-metil metakrilata, z delci ne večjimi od 18 μm, netopen v vodi

0 %

31.12.2018

ex 3906 90 90

40

Prozorni akrilni polimer v embalaži s težo največ 1 kg, ki ni namenjen za maloprodajo:

| — | z viskoznostjo največ 50 000 Pa·s pri 120 °C, kot je določeno s testno metodo ASTM D 3835, |
| --- | --- |

—

z viskoznostjo največ 50 000 Pa·s pri 120 °C, kot je določeno s testno metodo ASTM D 3835,

| — | s tehtanim povprečjem molekulske mase (Mw) več kot 500 000, vendar ne več kot 1 200 000 v skladu s testom gelske permeacijske kromatografije (GPC), |
| --- | --- |

—

s tehtanim povprečjem molekulske mase (Mw) več kot 500 000, vendar ne več kot 1 200 000 v skladu s testom gelske permeacijske kromatografije (GPC),

| — | z vsebnostjo preostanka monomera manj kot 1 % |
| --- | --- |

—

z vsebnostjo preostanka monomera manj kot 1 %

0 %

31.12.2015

ex 3906 90 90

41

Poli(alkil akrilat) z estersko alkilno verigo z 10 do 30 ogljikovimi atomi

0 %

31.12.2014

ex 3906 90 90

45

Zrnca kopolimera akrilonitril-butadien-stiren-metilmetakrilata:

| — | s tališčem pri 96 °C (± 3 °C); |
| --- | --- |

—

s tališčem pri 96 °C (± 3 °C);

| — | s specifično težo 1,03 ali več, vendar ne več kot 1,07; |
| --- | --- |

—

s specifično težo 1,03 ali več, vendar ne več kot 1,07;

z vsebnostjo:

| — | ki vsebujejo 25 mas. % ali več, vendar ne več kot 50 mas. % akrilonitril-butadien-stirena in |
| --- | --- |

—

ki vsebujejo 25 mas. % ali več, vendar ne več kot 50 mas. % akrilonitril-butadien-stirena in

| — | ki vsebujejo 50 mas. % ali več, vendar ne več kot 75 mas. % metilmetakrilata |
| --- | --- |

—

ki vsebujejo 50 mas. % ali več, vendar ne več kot 75 mas. % metilmetakrilata

0 %

31.12.2016

ex 3906 90 90

50

Polimeri estrov akrilne kisline z enim ali več sledečih monomerov v verigi:

| — | klormetil vinil eter, |
| --- | --- |

—

klormetil vinil eter,

| — | kloretil vinil eter, |
| --- | --- |

—

kloretil vinil eter,

| — | klormetilstiren, |
| --- | --- |

—

klormetilstiren,

| — | vinil kloracetat, |
| --- | --- |

—

vinil kloracetat,

| — | metakrilna kislina, |
| --- | --- |

—

metakrilna kislina,

| — | butendionična kislina monobutil estra, |
| --- | --- |

—

butendionična kislina monobutil estra,

ki vsebuje ne več kot 5 mas. % vsake od monomernih enot, v eni ob oblik, navedenih v opombi 6 (b) k poglavju 39

0 %

31.12.2018

ex 3906 90 90

65

Polialkilakrilat, kemijsko spremenjen s kobaltom, s temperaturo tališča (Tt) 65 °C (± 5 °C), merjeno z diferenčno dinamično kalorimetrijo (DSC)

0 %

31.12.2018

ex 3906 90 90

80

Polidimetilsiloksan-graft-(polikrilati; polimetakrilati)

0 %

31.12.2018

ex 3906 90 90

85

Nevodna disperzija polimerov estrov akrilne kisline s sililno skupino, ki lahko hidrolizira, na enem ali obeh koncih polimera

0 %

31.12.2014

ex 3907 20 11

10

Poli(etilen oksid), s številčnim povprečjem molekulske mase (Mn) 100 000 ali več

0 %

31.12.2018

ex 3907 20 11

20

Bis[Metoksipoli(etilen glikol)]-maleimidopropionamid, kemijsko spremenjen z lizinom, s številčnim povprečjem molekulske mase (Mn) 40 000

0 %

31.12.2018

ex 3907 20 11

40

Polietilen glikol z verigo etilen oksida, dolgo največ 30, s končnimi skupinami butil-2-ciano 3-(4-hidroksifenil) akrilata, za uporabo kot prepreka ultravijoličnom žarkom v tekočih matičnih zmeseh (masterbatch) (1)

0 %

31.12.2015

ex 3907 20 11

50

[3-[3-(2H-Benzotriazol-2-il)-5-(1,1-dimetiletil)-4-hidroksifenil]-1-oksopropil]-hidroksipoli(okso-1,2-etanediil) (CAS RN 104810-48-2)

0 %

31.12.2016

ex 3907 20 11

60

Pripravek, ki vsebuje:

| — | α-[3-[3-(2H-Benzotriazol-2-il)-5-(1,1-dimetiletil)-4-hidroksifenil]-1-oksopropil]-ω-hidroksipoli(oksi-1,2-etandiil) (CAS RN 104810-48-2) in |
| --- | --- |

—

α-[3-[3-(2H-Benzotriazol-2-il)-5-(1,1-dimetiletil)-4-hidroksifenil]-1-oksopropil]-ω-hidroksipoli(oksi-1,2-etandiil) (CAS RN 104810-48-2) in

| — | α-[3-[3-(2H-Benzotriazol-2-il)-5-(1,1-dimetiletil)-4-hidroksifenil]-1-oksopropil]-ω-[3-[3-(2H-benzotriazol-2-il)-5-(1,1-dimetiletil)-4-hidroksifenil]-1-oksopropoksi]poli(oksi-1,2-etandiil) (CAS RN 104810-47-1) |
| --- | --- |

—

α-[3-[3-(2H-Benzotriazol-2-il)-5-(1,1-dimetiletil)-4-hidroksifenil]-1-oksopropil]-ω-[3-[3-(2H-benzotriazol-2-il)-5-(1,1-dimetiletil)-4-hidroksifenil]-1-oksopropoksi]poli(oksi-1,2-etandiil) (CAS RN 104810-47-1)

0 %

31.12.2016

ex 3907 20 20

20

Politetrametilen eter glikol z masnim povprečjem molekulske mase (Mw) 2 700 ali več, vendar ne več kot 3 100 (št. CAS RN 25190-06-1)

0 %

31.12.2017

ex 3907 20 20

30

Mešanica, ki vsebuje 70 mas. % ali več, vendar ne več kot 80 mas. % polímera glicerola in 1,2-epoksipropana in 20 mas. % ali več, vendar ne več kot 30 mas. % kopolímera dibutil maleata in N-vinil-2-pirolidona

0 %

31.12.2018

ex 3907 20 20

40

Kopolimer tetrahidrofurana in tetrahidro-3-metilfurana, s številčnim povprečjem molekulske mase (Mn) 3 500 (± 100)

0 %

31.12.2018

ex 3907 20 99

15

Poli(oksipropilen) z alkoksililnimi končnimi skupinami

0 %

31.12.2018

ex 3907 20 99

30

Homopolimer 1-klor-2,3-epoksipropana (epiklorohidrin)

0 %

31.12.2018

ex 3907 20 99

35

Polietilen glikol, kemično modificiran z izocianatno skupino, ki vsebuje karbodiimidno skupino, v obliki raztopine v 2-metoksi-1-metiletil acetatu

0 %

31.12.2018

ex 3907 20 99

45

Kopolimer etilen oksida in propilen oksida, ki vsebuje aminopropilne in metoksi končne skupine

0 %

31.12.2018

ex 3907 20 99

50

Perfluoropolieter polimer s končno skupino vinil-silil ali zmes dveh komponent, ki sestojita iz istega tipa perfluoropolieter polimera s končno skupino vinil-silil kot glavno sestavino

0 %

31.12.2018

ex 3907 20 99

55

Sukcinimidil ester metoksi poli(etilen glikol)propanojske kisline, s številčnim povprečjem molekulske mase (Mn) 5 000

0 %

31.12.2018

ex 3907 20 99

60

Politetrametilen oksid di-p-aminobenzoat

0 %

31.12.2016

ex 3907 20 99

65

L-lisin N-hidroksi sukcinimidil ester.alfa.,.epsilon.-bis(polietilen glikol monometileter karbamat) (CAS RN 266318-38-1) s številčnim povprečjem molekulske mase (Mn) 38 000 ali več, vendar ne več kot 40 000

0 %

31.12.2018

ex 3907 30 00

ex 3926 90 97

40

70

Epoksida smola, ki vsebuje 70 mas. % ali več silicijevega dioksida, za kapsuliranje izdelkov iz tarifnih oznak 8533, 8535, 8536, 8541, 8542 in 8548 (1)

0 %

31.12.2018

ex 3907 30 00

50

Tekoča epoksidna smola iz kopolimera 2-propennitrila/1,3-butadien epoksida, brez topil, ki vsebuje:

| — | cinkov borat hidrat, z vsebnostjo ne več kot 40 mas. %, |
| --- | --- |

—

cinkov borat hidrat, z vsebnostjo ne več kot 40 mas. %,

| — | diantimonov trioksid, z vsebnostjo ne več kot 5 mas. % |
| --- | --- |

—

diantimonov trioksid, z vsebnostjo ne več kot 5 mas. %

0 %

31.12.2018

ex 3907 30 00

60

Poliglicerol poliglicidil eter smola (CAS RN 105521-63-9)

0 %

31.12.2017

ex 3907 40 00

10

Polikarbonatni peleti ali zrna:

| — | ki vsebujejo 7 % ali več, vendar največ 15 mas. % nehalogenega zaviralca gorenja in |
| --- | --- |

—

ki vsebujejo 7 % ali več, vendar največ 15 mas. % nehalogenega zaviralca gorenja in

| — | s specifično težo 1,20 (± 0,01) |
| --- | --- |

—

s specifično težo 1,20 (± 0,01)

0 %

31.12.2016

ex 3907 40 00

20

Polikarbonatni peleti ali zrna s specifično težo 1,32(± 0,03), ki vsebujejo 20 %(± 5 %) steklenih vlaken

0 %

31.12.2016

ex 3907 40 00

30

Polikarbonatni peleti ali zrna s specifično težo 1,18 ali več, vendar ne več kot 1,25, ki vsebujejo:

| — | 77 mas. % ali več, vendar ne več kot 90 mas. % polikarbonata; |
| --- | --- |

—

77 mas. % ali več, vendar ne več kot 90 mas. % polikarbonata;

| — | 8 mas. % ali več, vendar ne več kot 20 mas. % estra fosforjeve kisline; |
| --- | --- |

—

8 mas. % ali več, vendar ne več kot 20 mas. % estra fosforjeve kisline;

| — | 0,1 mas. % ali več, vendar ne več kot 1 mas. % antioksidanta in |
| --- | --- |

—

0,1 mas. % ali več, vendar ne več kot 1 mas. % antioksidanta in

ki vsebujejo ali ne vsebujejo 1 % ali več, vendar ne več kot 5 % zaviralca gorenja

0 %

31.12.2016

ex 3907 40 00

40

Polikarbonatna zrnca:

| — | s stopnjo pretoka taline 18 g/10 min pri 300 °C/1,2 kg (glede na ASTM D 1238); |
| --- | --- |

—

s stopnjo pretoka taline 18 g/10 min pri 300 °C/1,2 kg (glede na ASTM D 1238);

| — | z natezno trdnostjo 69 MPa glede na ASTM D 638 in |
| --- | --- |

—

z natezno trdnostjo 69 MPa glede na ASTM D 638 in

| — | z upogibno trdnostjo 112 MPa glede na ASTM D 790 |
| --- | --- |

—

z upogibno trdnostjo 112 MPa glede na ASTM D 790

0 %

31.12.2016

ex 3907 40 00

50

Polikarbonatna smola, peleti ali zrna, s:

| — | s specifično težo 1,20 (± 0,05); |
| --- | --- |

—

s specifično težo 1,20 (± 0,05);

| — | s temperaturo toplotnega upogiba 146 °C (± 3 °C) pri 4,6 kgf/cm2 in |
| --- | --- |

—

s temperaturo toplotnega upogiba 146 °C (± 3 °C) pri 4,6 kgf/cm2 in

| — | z indeksom pretoka taline 20 (± 10)g/10 min pri 300 °C/1,2 kg |
| --- | --- |

—

z indeksom pretoka taline 20 (± 10)g/10 min pri 300 °C/1,2 kg

0 %

31.12.2016

ex 3907 40 00

60

Polikarbonatni peleti ali zrna akrilonitril-butadien-stirena s specifično težo 1,20(± 0,05), ki vsebujejo:

| — | 65 mas. % ali več, vendar ne več kot 90 mas. % polikarbonata; |
| --- | --- |

—

65 mas. % ali več, vendar ne več kot 90 mas. % polikarbonata;

| — | 5 mas. % ali več, vendar ne več kot 15 mas. % akrilonitril-butadien-stirena; |
| --- | --- |

—

5 mas. % ali več, vendar ne več kot 15 mas. % akrilonitril-butadien-stirena;

| — | 5 mas. % ali več, vendar ne več kot 20 mas. % estra fosforjeve kisline in |
| --- | --- |

—

5 mas. % ali več, vendar ne več kot 20 mas. % estra fosforjeve kisline in

| — | 0,1 mas. % ali več, vendar ne več kot 5 mas. % antioksidanta |
| --- | --- |

—

0,1 mas. % ali več, vendar ne več kot 5 mas. % antioksidanta

0 %

31.12.2016

ex 3907 60 80

10

Kopolimer tereftalne kisline in izoftalne kisline z etilen glikol, butan-1,4-diolom in heksan-1,6-diolom

0 %

31.12.2018

ex 3907 60 80

30

Koncentrat, ki veže kisik, sestavljen iz zmesi:

| — | kopilomera, pridobljenega iz poli(etilentereftalata), dianhidrida piromelitinske kisline (PMDA) in polibutadiena, substituiranega s hidroksilnimi skupinami |
| --- | --- |

—

kopilomera, pridobljenega iz poli(etilentereftalata), dianhidrida piromelitinske kisline (PMDA) in polibutadiena, substituiranega s hidroksilnimi skupinami

| — | zapornega kopolimera (kot je opredeljen z ASTM-metodo F1115-95 (2001)), pridobljenega iz ksililenovih diaminov in adipinske kisline, in |
| --- | --- |

—

zapornega kopolimera (kot je opredeljen z ASTM-metodo F1115-95 (2001)), pridobljenega iz ksililenovih diaminov in adipinske kisline, in

| — | organskih barvil in/ali organskih in anorganskih pigmentov |
| --- | --- |

—

organskih barvil in/ali organskih in anorganskih pigmentov

pri čemer prevladuje prvi kopilimer

0 %

31.12.2014

ex 3907 60 80

40

Peleti ali zrna iz poli(etilen tereftalata):

| — | s specifično težo 1,23 ali več, vendar ne več kot 1,27 pri 23 °C in |
| --- | --- |

—

s specifično težo 1,23 ali več, vendar ne več kot 1,27 pri 23 °C in

| — | ki vsebujejo manj kot 10 mas. % drugih modifikatorjev ali dodatkov |
| --- | --- |

—

ki vsebujejo manj kot 10 mas. % drugih modifikatorjev ali dodatkov

0 %

31.12.2016

ex 3907 60 80

50

Prilagodljivi paketi (za polimere, občutljive za kisik), izdelani iz laminata::

| — | ki ne presega 75 μm polietilena, |
| --- | --- |

—

ki ne presega 75 μm polietilena,

| — | ki ne presega 50 μm poliamida, |
| --- | --- |

—

ki ne presega 50 μm poliamida,

| — | ki ne presega 15 μm polietilen tereftalata in |
| --- | --- |

—

ki ne presega 15 μm polietilen tereftalata in

| — | ki ne presega 9 μm aluminija, |
| --- | --- |

—

ki ne presega 9 μm aluminija,

z natezno trdnostjo več kot 70 N/15 mm in stopnjo prenosa kisika manj kot 0,1 cm3/m2/24 ur pri 0,1 MPa

0 %

31.12.2017

3907 70 00

Poli(mlečna kislina)

0 %

31.12.2018

ex 3907 91 90

10

Predpolimer dialil ftalata, v obliku prahu

0 %

31.12.2014

ex 3907 99 90

10

Poli(oksi-1,4-fenilenkarbonil) (CAS RN 26099-71-8), v obliki prahu

0 %

31.12.2018

ex 3907 99 90

20

Tekoči kristal kopoliestra s tališčem, ki ni nižje od 270 °C, s polnili ali ne

0 %

31.12.2018

ex 3907 99 90

25

Kopolimer, ki vsebuje 72 mas. % ali več tereftalne kisline in/ali njenih izomerov in cikloheksandimetanola

0 %

31.12.2017

ex 3907 99 90

ex 3913 90 00

30

20

Poli(hidroksialkanoat), ki je sestavljen predvsem iz poli(3-hidroksibutirata)

0 %

31.12.2015

ex 3907 99 90

60

Kopolimer tereftalne kisline in izoftalne kisline z bisfenolom A

0 %

31.12.2017

ex 3907 99 90

70

Kopolimer poli(etilentereftalata) in cikloheksan dimetanola, ki vsebuje več kot 10 mas. % cikloheksan dimetanola

0 %

31.12.2014

ex 3907 99 90

80

Kopolimer, ki vsebuje 72 mas. % ali več tereftalne kisline in/ali njenih derivatov ter cikloheksandimetanol, z linearnimi in/ali cikličnimi dioli

0 %

31.12.2015

ex 3908 90 00

10

Poli(iminometilen-1,3-fenilenmetileniminoadipoil), v eni od oblik, navedenih v opombi 6 (b) k poglavju 39

0 %

31.12.2018

ex 3908 90 00

30

Reakcijski produkt iz mešanic oktadekankarboksilnih kislin, polimeriziranih z alifatskim polieterdiaminom

0 %

31.12.2018

ex 3908 90 00

50

Koncentrat, ki veže kisik, sestavljen iz zmesi:

| — | kopilomera, pridobljenega iz poli(etilentereftalata), dianhidrida piromelitinske kisline (PMDA) in polibutadiena, substituiranega s hidroksilnimi skupinami |
| --- | --- |

—

kopilomera, pridobljenega iz poli(etilentereftalata), dianhidrida piromelitinske kisline (PMDA) in polibutadiena, substituiranega s hidroksilnimi skupinami

| — | zapornega kopolimera (kot je opredeljen z ASTM-metodo F1115-95 (2001)), pridobljenega iz ksililenovih diaminov in adipinske kisline, in |
| --- | --- |

—

zapornega kopolimera (kot je opredeljen z ASTM-metodo F1115-95 (2001)), pridobljenega iz ksililenovih diaminov in adipinske kisline, in

| — | organskih barvil in/ali organskih in anorganskih pigmentov |
| --- | --- |

—

organskih barvil in/ali organskih in anorganskih pigmentov

pri čemer prevladuje drugi kopilimer

0 %

31.12.2014

ex 3908 90 00

60

Kopolimer, ki sestoji iz:

| — | heksandiojske kisline, |
| --- | --- |

—

heksandiojske kisline,

| — | 12-aminododekanojske kisline, |
| --- | --- |

—

12-aminododekanojske kisline,

| — | heksahidro-2H-azepin-2-ona in |
| --- | --- |

—

heksahidro-2H-azepin-2-ona in

| — | 1,6-heksandiamina |
| --- | --- |

—

1,6-heksandiamina

0 %

31.12.2017

ex 3909 40 00

10

Proizvodi polikondenzacije fenola s formaldehidom, v obliki votlih kroglic s premerom manj kot 150 μm

0 %

31.12.2018

ex 3909 40 00

20

Termoreaktivna smola v prahu, v katerem so magnetni delci enakomerno porazdeljeni, za uporabo v proizvodnji tonerjev za fotokopirne stroje, fakse, tiskalnike in večnamenske naprave (1)

0 %

31.12.2015

ex 3909 40 00

30

Zmes:

| — | alkilfenol formaldehidne smole, bromirane ali ne, in |
| --- | --- |

—

alkilfenol formaldehidne smole, bromirane ali ne, in

| — | cinkovega oksida |
| --- | --- |

—

cinkovega oksida

0 %

31.12.2017

ex 3909 40 00

40

Polimer v prahu z vsebnostjo:

| — | fenolne smole (CAS RN 9003-35-4), ki vsebuje 80 mas. % ali več, vendar največ 90 %, |
| --- | --- |

—

fenolne smole (CAS RN 9003-35-4), ki vsebuje 80 mas. % ali več, vendar največ 90 %,

| — | fenola (CAS RN 108-95-2) z največ 5 % in |
| --- | --- |

—

fenola (CAS RN 108-95-2) z največ 5 % in

| — | heksametilentetramina (CAS RN 100-97-0), ki vsebuje 5 mas. % ali več, vendar največ 15 % |
| --- | --- |

—

heksametilentetramina (CAS RN 100-97-0), ki vsebuje 5 mas. % ali več, vendar največ 15 %

0 %

31.12.2018

ex 3909 50 90

10

Tekoči fotopolimer, ki se utrjuje z UV svetlobo, sestavljen iz mešanice

| — | 60 mas. % ali več dvofunkcionalnih akrilnih poliuretanskih oligomerov in |
| --- | --- |

—

60 mas. % ali več dvofunkcionalnih akrilnih poliuretanskih oligomerov in

| — | 30 mas. % (± 8 %) monofunkcionalnih in trifunkcionalnih (meta) akrilatov,in |
| --- | --- |

—

30 mas. % (± 8 %) monofunkcionalnih in trifunkcionalnih (meta) akrilatov,in

| — | 10 mas. % (± 3 %) hidroksilno funkcionalnih monofunkcionalnih (meta) akrilatov |
| --- | --- |

—

10 mas. % (± 3 %) hidroksilno funkcionalnih monofunkcionalnih (meta) akrilatov

0 %

31.12.2014

ex 3910 00 00

20

Blok kopolimer poli(metil-3,3,3-trifluoropropilsiloksan) in poli[metil(vinil)siloheksana]

0 %

31.12.2018

ex 3910 00 00

40

Biokompatibilni silikoni za izdelavo dolgotrajnih kirurških vsadkov (1)

0 %

31.12.2016

ex 3910 00 00

50

Lepljivi premaz v topilu na osnovi silikona, občutljiv na tlak, in vsebuje kopoli(dimetilsiloksan/difenilsiloksan) gumo

0 %

31.12.2017

ex 3910 00 00

60

Polidimetilsiloksan, s polietilenglikol in trifluoropropil nadomestilom ali brez, z metakrilatnimi končnimi skupinami

0 %

31.12.2014

ex 3910 00 00

70

Pasivna silikonska prevleka v primarni obliki za zaščito robov in preprečitev kratkih stikov v polprevodnih napravah

0 %

31.12.2018

ex 3911 10 00

81

Nehidrogenirane smole ogljikovodikov, pridobljene s polimerizacijo zveč kot 75 mas. % C-5 do C-12 cikloalifatskih alkenov in več kot 10 mas. %, vendar ne več kot 25 mas. % aromatičnih alkenov,ki sestavljajo smolo ogljikovodikov

| — | z vrednostjo joda nad 120 in |
| --- | --- |

—

z vrednostjo joda nad 120 in

| — | katerih vrednost po Gardnerjevi barvni lestvici je več kot 10 za čist produkt ali |
| --- | --- |

—

katerih vrednost po Gardnerjevi barvni lestvici je več kot 10 za čist produkt ali

| — | več kot 8 za 50vol. % raztopino v toluenu (kot je opredeljeno z ASTM-metodo D6166) |
| --- | --- |

—

več kot 8 za 50vol. % raztopino v toluenu (kot je opredeljeno z ASTM-metodo D6166)

0 %

31.12.2018

ex 3911 90 19

10

Poli(oksi-1,4-fenilensulfonil-1,4-fenilenoksi-4,4′-bifenilen)

0 %

31.12.2018

ex 3911 90 19

30

Kopolimer etilenimina in etilenimin ditiokarbamata v vodni raztopini natrijevega hidroksida

0 %

31.12.2017

ex 3911 90 19

40

m-Ksilen formaldehidna smola

0 %

31.12.2016

ex 3911 90 99

25

Kopolimer viniltoluena in α-metilstirena

0 %

31.12.2018

ex 3911 90 99

30

1,4:5,8- dimetanonaftalen, 2-etiliden-1,2,3,4,4a,5,8,8a-oktahidro-, polimer s 3a,4,7,7a- tetrahidro- 4,7-metano-1H-indenom, hidrogeniran

0 %

31.12.2015

ex 3911 90 99

31

Kopolimeri butadiena in maleinske kisline, z ali brez njenih amonijevih soli

0 %

31.12.2014

ex 3911 90 99

35

Alternirajoči kopolimer etilena in anhidrida maleinske kisline (EMA)

0 %

31.12.2015

ex 3911 90 99

40

Mešanica kalcijeve in natrijeve soli kopolimera maleinske kisline in metil vinil etra, z vsebnostjo kalcija 9 mas. % ali več, vendar ne več kot 16 mas. %

0 %

31.12.2018

ex 3911 90 99

45

Kopolimer maleinske kisline in metil vinil etra

0 %

31.12.2018

ex 3911 90 99

53

Hidrogenirani polimer 1,2,3,4,4a, 5,8,8a-oktahidro-1,4:5,8-dimetanonaftalena s 3a,4,7,7a-tetrahidro-4,7-metano-1H-indena in 4,4a, 9,9a-tetrahidro-1,4-metano-1H-fluorena (CAS RN 503442-46-4)

0 %

31.12.2017

ex 3911 90 99

57

Hidrogenirani polimer 1,2,3,4,4a,5,8,8a-oktahidro-1,4:5,8-dimetanonaftalena z 4,4a,9,9a-tetrahidro-1,4-metano-1H-flourena (CAS RN 503298-02-0)

0 %

31.12.2017

ex 3911 90 99

65

Kalcijeva cinkova sol kopolimera maleinske kisline in metil vinil etra

0 %

31.12.2018

ex 3911 90 99

86

Kopolimer metil vinil etra in anhidrida maleinske kisline (CAS RN 9011-16-9)

0 %

31.12.2016

ex 3912 11 00

30

Celulozni triacetat (CAS RN 9012-09-3)

0 %

31.12.2016

ex 3912 11 00

40

Celulozni diacetat, v prahu

0 %

31.12.2015

ex 3912 20 11

10

Nitroceluloza (CAS RN 9004-70-0)

0 %

31.12.2016

ex 3912 39 85

10

Etilceluloza, nemehčana

0 %

31.12.2018

ex 3912 39 85

20

Etilceluloza, v obliki vodne disperzije z vsebnostjo heksadekan-1-diola in natrijevega dodecil sulfata, ki vsebuje 27 (± 3) mas. % etilceluloze

0 %

31.12.2018

ex 3912 39 85

30

Celoloza, hidroksietilirana in alkilirana z alkili s 3 ali več ogljikovimi atomi

0 %

31.12.2018

ex 3912 39 85

40

Hipromeloza (INN) (CAS RN 9004-65-3)

0 %

31.12.2016

ex 3912 90 10

10

Celulozni aceto-propionat, nemehčan, v obliki prahu:

| — | ki vsebuje 25 mas. % ali več propionata (določeno po metodi ASTM D 817-12) in |
| --- | --- |

—

ki vsebuje 25 mas. % ali več propionata (določeno po metodi ASTM D 817-12) in

| — | z viskoznostjo ne več kot 120 poisov (določeno po metodi ASTM D 917-72), |
| --- | --- |

—

z viskoznostjo ne več kot 120 poisov (določeno po metodi ASTM D 917-72),

za proizvodnjo tiskarskega črnila, barv, lakov in drugih premazov ter reprografskih premazov (1)

0 %

31.12.2018

ex 3912 90 10

20

Hidroksipropil metilceluloza ftalat

0 %

31.12.2018

ex 3913 90 00

85

Sterilen natrijev hialuronat (CAS RN 9067-32-7)

0 %

31.12.2018

ex 3913 90 00

92

Beljakovina, kemijsko spremenjena s karboksilacijo in/ali z dodajanjem ftalne kisline, s tehtanim povprečjem molekulske mase (Mw) od 100 000 do 300 000

0 %

31.12.2018

ex 3913 90 00

94

Granule, ki vsebujejo:

| — | 35 mas. % ali več, vendar manj kot 75 mas. % visoko amiloznega ekstrudiranega biopolimera, izdelanega iz koruznega škroba, |
| --- | --- |

—

35 mas. % ali več, vendar manj kot 75 mas. % visoko amiloznega ekstrudiranega biopolimera, izdelanega iz koruznega škroba,

| — | 5 mas. % ali več, vendar manj kot 16 mas. % polivinil alkohola, |
| --- | --- |

—

5 mas. % ali več, vendar manj kot 16 mas. % polivinil alkohola,

| — | 10 mas. % ali več, vendar manj kot 46 mas. % poliolnih mehčalcev, |
| --- | --- |

—

10 mas. % ali več, vendar manj kot 46 mas. % poliolnih mehčalcev,

| — | 0,25 mas. % ali več, vendar manj kot 3 mas. % stearinske kisline, |
| --- | --- |

—

0,25 mas. % ali več, vendar manj kot 3 mas. % stearinske kisline,

| — | 30 mas. % (± 10 mas. %) biološko razgradljive poliestrske smole ali brez nje, njena količina pa nikoli ne presega količine visoko amiloznega biopolimera |
| --- | --- |

—

30 mas. % (± 10 mas. %) biološko razgradljive poliestrske smole ali brez nje, njena količina pa nikoli ne presega količine visoko amiloznega biopolimera

0 %

31.12.2016

ex 3913 90 00

95

Natrijeva sol kondroitinžveplove kisline (CAS RN 9082-07-9)

0 %

31.12.2018

ex 3913 90 00

96

Zmes v obliki prahu iz 90 mas. % (± 5 %) visoko amiloznega ekstrudiranega biopolimera, izdelanega iz koruznega škroba, 10 mas. % (± 5 %) sintetičnega polimera in 0,5 mas. % (± 0,25 %) stearinske kisline

0 %

31.12.2016

ex 3916 20 00

91

Profili iz poli(vinil klorida), ki se uporabljajo v proizvodnji pilotov in fasad ter vsebujejo naslednje dodatke:

| — | titanov dioksid, |
| --- | --- |

—

titanov dioksid,

| — | poli(metilmetakrilat), |
| --- | --- |

—

poli(metilmetakrilat),

| — | kalcijev karbonat, |
| --- | --- |

—

kalcijev karbonat,

| — | vezivna sredstva |
| --- | --- |

—

vezivna sredstva

0 %

31.12.2014

ex 3916 90 10

10

Palice ali kvadri s celično strukturo, ki vsebujejo:

| — | poliamid-6 ali poli(epoksi anhidrid) |
| --- | --- |

—

poliamid-6 ali poli(epoksi anhidrid)

| — | 7 mas. % ali več, vendar ne več kot 9 mas. % politetrafluoretilena, če je ta prisoten |
| --- | --- |

—

7 mas. % ali več, vendar ne več kot 9 mas. % politetrafluoretilena, če je ta prisoten

| — | 10 mas. % ali več, vendar ne več kot 25 mas. % anorganskih polnil |
| --- | --- |

—

10 mas. % ali več, vendar ne več kot 25 mas. % anorganskih polnil

0 %

31.12.2018

ex 3917 32 00

91

Cev iz blok kopolimera politetrafluoretilena in poliperfluoralkoksifluoretilena, dolžine ne več kot 600 mm, premera ne več kot 85 mm in debeline stene 30 μm ali več, vendar ne več kot 110 μm

0 %

31.12.2018

ex 3917 40 00

91

Plastične spojke z O-tesnilom, zadrževalno sponko in sprostilnim sistemom za vstavitev v cev za gorivo osebnega vozila

0 %

31.12.2014

ex 3919 10 19

ex 3919 10 80

ex 3919 90 00

10

25

31

Odsevna folija, ki sestoji iz plasti poliuretana z vtisnjenimi varnostnimi odtisi proti ponarejanju, spreminjanju ali zamenjavi podatkov ali podvajanju, ali uradno oznako za predvideno uporabo in steklenimi kroglicami na eni strani ter z lepilno plastjo na drugi strani, prekrito na eni ali obeh straneh z odstranljivo zaščitno folijo

0 %

31.12.2018

ex 3919 10 19

20

Zvitki obojestranskega lepilnega traku:

| — | prevlečenega z nevulkaniziranim naravnim ali sintetičnim kavčukom |
| --- | --- |

—

prevlečenega z nevulkaniziranim naravnim ali sintetičnim kavčukom

| — | širine 20 mm ali več, vendar ne več kot 40 mm |
| --- | --- |

—

širine 20 mm ali več, vendar ne več kot 40 mm

| — | vsebuje silikon, aluminijev hidroksid, akril in uretan |
| --- | --- |

—

vsebuje silikon, aluminijev hidroksid, akril in uretan

0 %

31.12.2018

ex 3919 10 80

ex 3919 90 00

ex 3920 61 00

21

21

20

Odbojni list:

| — | ki sestoji iz polikarbonatnega filma ali filma iz akrilnih polimerov, ki je na eni strani v celoti reliefiran v pravilno oblikovanem vzorcu, |
| --- | --- |

—

ki sestoji iz polikarbonatnega filma ali filma iz akrilnih polimerov, ki je na eni strani v celoti reliefiran v pravilno oblikovanem vzorcu,

| — | ki je na obeh straneh prekrit z eno ali več plastmi plastičnega materiala, |
| --- | --- |

—

ki je na obeh straneh prekrit z eno ali več plastmi plastičnega materiala,

| — | ki je na eni strani lahko prekrit s samolepilno plastjo in odstranljivo zaščitno folijo |
| --- | --- |

—

ki je na eni strani lahko prekrit s samolepilno plastjo in odstranljivo zaščitno folijo

0 %

31.12.2018

ex 3919 10 80

23

Odsevni film, sestavljen iz več plasti, ki vključujejo:

| — | poli(vinil klorid), |
| --- | --- |

—

poli(vinil klorid),

| — | poliuretan z varnostnimi odtisi proti ponarejanju, spreminjanju ali zamenjavi podatkov ali podvajanju na eni strani ter plastjo steklenih mikrokroglic na drugi strani, |
| --- | --- |

—

poliuretan z varnostnimi odtisi proti ponarejanju, spreminjanju ali zamenjavi podatkov ali podvajanju na eni strani ter plastjo steklenih mikrokroglic na drugi strani,

| — | plast z varnostno in/ali uradno oznako, ki spreminja videz glede na zorni kot, |
| --- | --- |

—

plast z varnostno in/ali uradno oznako, ki spreminja videz glede na zorni kot,

| — | metaliziran aluminij, |
| --- | --- |

—

metaliziran aluminij,

| — | ter lepilo, na eni strani prekrito z odstranljivo zaščitno plastjo |
| --- | --- |

—

ter lepilo, na eni strani prekrito z odstranljivo zaščitno plastjo

0 %

31.12.2014

ex 3919 10 80

ex 3919 90 00

27

20

Film iz poliestra:

| — | na eni strani premazan z akrilnim termalnim lepilom, ki odstopi pri temperaturi 90 °C ali več, vendar največ 200 °C, in poliestrsko zaščitno plastjo, ter |
| --- | --- |

—

na eni strani premazan z akrilnim termalnim lepilom, ki odstopi pri temperaturi 90 °C ali več, vendar največ 200 °C, in poliestrsko zaščitno plastjo, ter

| — | na drugi strani premazan ali ne z akrilnim lepilom, občutljivim na pritisk, ali z akrilnim termalnim lepilom, ki odstopi pri temperaturah od 90 °C ali več, vendar ne več kot 200 °C, in poliestrsko zaščitno plastjo |
| --- | --- |

—

na drugi strani premazan ali ne z akrilnim lepilom, občutljivim na pritisk, ali z akrilnim termalnim lepilom, ki odstopi pri temperaturah od 90 °C ali več, vendar ne več kot 200 °C, in poliestrsko zaščitno plastjo

0 %

31.12.2014

ex 3919 10 80

30

Dvostranska, samolepilna folija iz modificirane epoksidne smole, v zvitkih, širokih 10 do 20 cm in dolgih 10 do 210 m ter skupne debeline 10 do 50 μm, ki ni za prodajo na drobno

0 %

31.12.2016

ex 3919 10 80

32

Politetrafluoroetilenski film:

| — | debeline 110 μm ali več, |
| --- | --- |

—

debeline 110 μm ali več,

| — | s površinsko odpornostjo med 102–1014 ohmi, določeno s preskusno metodo ASTM D 257, |
| --- | --- |

—

s površinsko odpornostjo med 102–1014 ohmi, določeno s preskusno metodo ASTM D 257,

| — | na eni strani prevlečen z akrilnim lepilnim premazom, občutljivim na pritisk |
| --- | --- |

—

na eni strani prevlečen z akrilnim lepilnim premazom, občutljivim na pritisk

0 %

31.12.2014

ex 3919 10 80

35

Odsevna folija, ki sestoji iz plasti poli(vinil klorida), plasti alkidnega poliestra z vtisnjenimi varnostnimi odtisi proti ponarejanju, spreminjanju ali zamenjavi podatkov ali podvajanju, ali uradno oznako za predvideno uporabo, vidno samo z odsevno svetlobo, in steklenimi kroglicami na eni strani in iz lepilne plasti na drugi strani, prekrito na eni ali obeh straneh z odstranljivo zaščitno folijo

0 %

31.12.2018

ex 3919 10 80

37

Politetrafluoroetilenski film:

| — | debeline 100 μm ali več, |
| --- | --- |

—

debeline 100 μm ali več,

| — | z raztezkom do pretrganja največ 100 %, |
| --- | --- |

—

z raztezkom do pretrganja največ 100 %,

| — | na eni strani prevlečen s silikonskim lepilnim premazom, občutljivim na pritisk |
| --- | --- |

—

na eni strani prevlečen s silikonskim lepilnim premazom, občutljivim na pritisk

0 %

31.12.2014

ex 3919 10 80

ex 3919 90 00

40

43

Črni polivinilkloridni film:

| — | s stopnjo sijajnosti več kot 30 stopinj v skladu z ASTM D2457, |
| --- | --- |

—

s stopnjo sijajnosti več kot 30 stopinj v skladu z ASTM D2457,

| — | prekrit ali ne z zaščitnim filmom iz poli(etilen tereftalata) na eni strani ter lepilom, občutljivim na pritisk, s kanali in odstranljivo zaščitno plastjo na drugi strani |
| --- | --- |

—

prekrit ali ne z zaščitnim filmom iz poli(etilen tereftalata) na eni strani ter lepilom, občutljivim na pritisk, s kanali in odstranljivo zaščitno plastjo na drugi strani

0 %

31.12.2016

ex 3919 10 80

ex 3919 90 00

43

26

Film iz etilena in vinil acetata:

| — | debeline 100 μm ali več, |
| --- | --- |

—

debeline 100 μm ali več,

| — | na eni strani prekrit z akrilnim lepilnim premazom, občutljivim na pritisk ali UV svetlobo, ter poliestrsko prevleko |
| --- | --- |

—

na eni strani prekrit z akrilnim lepilnim premazom, občutljivim na pritisk ali UV svetlobo, ter poliestrsko prevleko

0 %

31.12.2014

ex 3919 10 80

ex 3919 90 00

45

45

Ojačan trak iz polietilenske pene, na obeh straneh premazan z akrilnim lepljivim premazom z mikrokanali, občutljivim na pritisk, ter na eni strani s premazom debeline 0,38 mm ali več, vendar ne več kot 1,53 mm

0 %

31.12.2017

ex 3919 10 80

ex 3919 90 00

47

32

Poliesterska, poliuretanska ali polikarbonatna folija:

| — | s silikonskim polimernim lepilnim premazom, občutljivim na pritisk, |
| --- | --- |

—

s silikonskim polimernim lepilnim premazom, občutljivim na pritisk,

| — | s skupno debelino največ 0,7 mm, |
| --- | --- |

—

s skupno debelino največ 0,7 mm,

| — | s skupno širino 1 cm ali več, vendar ne več kot 1 m, |
| --- | --- |

—

s skupno širino 1 cm ali več, vendar ne več kot 1 m,

| — | tudi v zvitkih, |
| --- | --- |

—

tudi v zvitkih,

vrste, ki se uporablja za zaščito površine proizvodov iz tarifnih številk 8521 in 8528

0 %

31.12.2017

ex 3919 10 80

ex 3919 90 00

ex 3920 10 89

50

41

25

Lepljivi film, sestavljen iz osnove iz kopolimera etilena in vinil acetata (EVA) debeline 70 μm ali več in lepilne plasti na osnovi akrila debeline 5 μm ali več, za brušenje in/ali rezanje silicijevih diskov (1)

0 %

31.12.2018

ex 3919 10 80

ex 3919 90 00

ex 3920 10 28

ex 3920 10 89

53

34

93

50

Polietilenska folija:

| — | z lepilom, ki ne vsebuje gume, je občutljivim na pritisk in se lepi le na čiste in gladke površine, |
| --- | --- |

—

z lepilom, ki ne vsebuje gume, je občutljivim na pritisk in se lepi le na čiste in gladke površine,

| — | s skupno debelino 0,025 mm ali več, vendar ne več kot 0,7 mm, in |
| --- | --- |

—

s skupno debelino 0,025 mm ali več, vendar ne več kot 0,7 mm, in

| — | s skupno širino 6 cm ali več, vendar ne več kot 1 m, |
| --- | --- |

—

s skupno širino 6 cm ali več, vendar ne več kot 1 m,

| — | v zvitkih ali ne, |
| --- | --- |

—

v zvitkih ali ne,

uporablja se za zaščito površine proizvodov iz tar. št. 8521 in 8528

0 %

31.12.2017

ex 3919 10 80

ex 3919 90 00

55

53

Trak iz akrilne pene, na eni strani prekrit s toplotno aktivnim lepilnim premazom ali akrilnim lepilnim premazom, občutljivim na pritisk, na drugi strani pa prekrit z akrilnim lepilnim premazom, občutljivim na pritisk in odstranljivim zaščitnim listom, z lepljivostjo pri odstranitvi pod kotom 90o več kot 25 N/cm (kot je določeno z metodo ASTM D 3330)

0 %

31.12.2017

ex 3919 10 80

60

Odsevni laminiran list s pravilnim vzorcem, sestavljen iz folije iz poli(metilmetakrilata), plasti iz akrilnega polimera, ki vsebuje mikroprizme, folije iz poli(metilmetakrilata), lepilne plasti in odstranljive zaščitne folije

0 %

31.12.2018

ex 3919 10 80

ex 3919 90 00

65

57

Samolepilni odsevni list, razrezan na kose ali ne:

| — | s pravilnim vzorcem, |
| --- | --- |

—

s pravilnim vzorcem,

| — | s plastjo prenosljive folije ali brez nje, |
| --- | --- |

—

s plastjo prenosljive folije ali brez nje,

| — | sestavljen iz filma iz akrilnega polimera, ki mu sledi plast poli(metil metakrilata), ki vsebuje mikroprizme, |
| --- | --- |

—

sestavljen iz filma iz akrilnega polimera, ki mu sledi plast poli(metil metakrilata), ki vsebuje mikroprizme,

| — | z dodatno plastjo poliestra ali brez nje |
| --- | --- |

—

z dodatno plastjo poliestra ali brez nje

| — | in z lepilom s posebno plastjo, ki se odlepi |
| --- | --- |

—

in z lepilom s posebno plastjo, ki se odlepi

0 %

31.12.2018

ex 3919 10 80

ex 3919 90 00

70

75

Zvitki polietilenske folije:

| — | na eni strani samolepilne; |
| --- | --- |

—

na eni strani samolepilne;

| — | s skupno debelino 0,025 mm ali več, vendar ne več kot 0,09 mm; |
| --- | --- |

—

s skupno debelino 0,025 mm ali več, vendar ne več kot 0,09 mm;

| — | s skupno širino 60 mm ali več, vendar ne več kot 1 110 mm; |
| --- | --- |

—

s skupno širino 60 mm ali več, vendar ne več kot 1 110 mm;

ki se uporablja za zaščito površine proizvodov iz tarifnih številk8521ali 8528

0 %

31.12.2016

ex 3919 10 80

ex 3919 90 00

75

80

Samolepilni odsevni film, sestavljen iz več slojev, ki vključujejo:

| — | kopolimer akrilne smole; |
| --- | --- |

—

kopolimer akrilne smole;

| — | poliuretan; |
| --- | --- |

—

poliuretan;

| — | metaliziran sloj, ki ima na eni strani laserski varnostni odtis proti ponarejanju, spreminjanju ali zamenjavi podatkov ali podvajanju, ali uradno oznako za namen uporabe; |
| --- | --- |

—

metaliziran sloj, ki ima na eni strani laserski varnostni odtis proti ponarejanju, spreminjanju ali zamenjavi podatkov ali podvajanju, ali uradno oznako za namen uporabe;

| — | steklene mikrokroglice ter |
| --- | --- |

—

steklene mikrokroglice ter

| — | lepilni sloj z odstranljivo plastjo na eni strani ali obeh |
| --- | --- |

—

lepilni sloj z odstranljivo plastjo na eni strani ali obeh

0 %

31.12.2016

ex 3919 10 80

ex 3919 90 00

80

83

Akrilni trak v zvitkih:

| — | samolepilen na obeh straneh, |
| --- | --- |

—

samolepilen na obeh straneh,

| — | s skupno debelino 0,04 mm ali več, vendar ne več kot 1,25 mm, |
| --- | --- |

—

s skupno debelino 0,04 mm ali več, vendar ne več kot 1,25 mm,

| — | s skupno širino 5 mm ali več, vendar ne več kot 1 205 mm; |
| --- | --- |

—

s skupno širino 5 mm ali več, vendar ne več kot 1 205 mm;

za uporabo v proizvodnji izdelkov iz tarifnih številk 8521 in 8528 (1)

0 %

31.12.2016

ex 3919 10 80

ex 3919 90 00

85

28

Film iz poli(vinil klorida) ali polietilena ali katerega drugega poliolefina:

| — | debeline 65 μm ali več, |
| --- | --- |

—

debeline 65 μm ali več,

| — | prevlečena na eni strani z akrilnim lepilom, občutljivim na UV svetlobo, in zaščitno plastjo iz poliestra |
| --- | --- |

—

prevlečena na eni strani z akrilnim lepilom, občutljivim na UV svetlobo, in zaščitno plastjo iz poliestra

0 %

31.12.2014

ex 3919 90 00

19

Prosojni poli(etilen tereftalatni) samolepilni film:

| — | brez nečistoč ali napak, |
| --- | --- |

—

brez nečistoč ali napak,

| — | na eni strani prevlečen z akrilnim lepilom, občutljivim na pritisk, in zaščitno prevleko ter na drugi strani z antistatičnim slojem organske spojine holina na ionski podlagi, |
| --- | --- |

—

na eni strani prevlečen z akrilnim lepilom, občutljivim na pritisk, in zaščitno prevleko ter na drugi strani z antistatičnim slojem organske spojine holina na ionski podlagi,

| — | z natisljivo plastjo modificirane dolgoverižne alkilne organske spojine, odporne na prah, ali brez te plasti, |
| --- | --- |

—

z natisljivo plastjo modificirane dolgoverižne alkilne organske spojine, odporne na prah, ali brez te plasti,

| — | s skupno debelino (brez zaščitne prevleke) 54 μm ali več, vendar ne več kot 64 μm ter |
| --- | --- |

—

s skupno debelino (brez zaščitne prevleke) 54 μm ali več, vendar ne več kot 64 μm ter

| — | širine več kot 1 295 mm, vendar ne več kot 1 305 mm |
| --- | --- |

—

širine več kot 1 295 mm, vendar ne več kot 1 305 mm

0 %

31.12.2018

ex 3919 90 00

22

Črni polipropilenski film:

| — | s stopnjo sijajnosti več kot 20 stopinj, določeno s preskusno metodo ASTM D2457, |
| --- | --- |

—

s stopnjo sijajnosti več kot 20 stopinj, določeno s preskusno metodo ASTM D2457,

| — | prekrit ali ne na eni strani z zaščitnim filmom iz poli(etilen tereftalata) in na drugi strani z lepilnim premazom, občutljivim na pritisk, s kanali in z odstranljivo zaščitno plastjo |
| --- | --- |

—

prekrit ali ne na eni strani z zaščitnim filmom iz poli(etilen tereftalata) in na drugi strani z lepilnim premazom, občutljivim na pritisk, s kanali in z odstranljivo zaščitno plastjo

0 %

31.12.2014

ex 3919 90 00

23

Folja, ki je sestavljena iz 1 do 3 laminiranih plasti poli(etilen tereftalata) in kopolimera tereftalne kisline, sebacinske kisline in etilen glikola, na eni strani premazana z akrilnim premazom, odpornim proti obrabi, in na drugi strani premazana z akrilnim lepljivim premazom, občutljivim na pritisk, vodotopnim metilceluloznim premazom in z zaščitno prevleko iz poli(etilen tereftalata)

0 %

31.12.2018

ex 3919 90 00

24

Odsevni laminiran list:

| — | sestavljen iz epoksi akrilatne plasti, ki je na eni strani reliefiran v pravilno oblikovanem vzorcu, |
| --- | --- |

—

sestavljen iz epoksi akrilatne plasti, ki je na eni strani reliefiran v pravilno oblikovanem vzorcu,

| — | na obeh straneh prekrit z eno ali več plastmi plastičnega materiala in |
| --- | --- |

—

na obeh straneh prekrit z eno ali več plastmi plastičnega materiala in

| — | na eni strani prekrit z lepilno plastjo in odstranljivo zaščitno folijo |
| --- | --- |

—

na eni strani prekrit z lepilno plastjo in odstranljivo zaščitno folijo

0 %

31.12.2014

ex 3919 90 00

25

Film sestavljen iz večplastnega poli(etilen tereftalata) ter kopolimera butilakrilata in metilmetakrilata, na eni strani premazan z akrilnim premazom, odpornim proti obrabi, ki vsebuje nanodelce antimon-kositrovega oksida in industrijskega oglja, na drugi strani pa je premazan z akrilnim lepljivim premazom, občutljivim na pritisk, in s silikonom premazano zaščitno prevleko iz poli(etilen tereftalata)

0 %

31.12.2017

ex 3919 90 00

27

Film iz poli(etilen tereflatata) z lepilno močjo ne več kot 0,147 N/25 mm in elektrostatičnim praznjenjem ne več kot 500 V

0 %

31.12.2018

ex 3919 90 00

29

Film iz poliestra, na obeh straneh premazan z akrilnim in/ali gumastim lepljivim premazom, občutljivim na pritisk, pripravljenim v zvitkih širine 45,7 cm ali več, vendar ne več kot 132 cm (z odstranljivo zaščitno plastjo)

0 %

31.12.2014

ex 3919 90 00

33

Prosojni polietilenski samolepilni film, brez nečistoč ali napak, na eni strani prevlečen z akrilnim lepilnim premazom, občutljivim na pritisk, debeline 60 μm ali več, vendar ne več kot 70 μm, in širine več kot 1 245 mm, vendar ne več kot 1 255 mm

0 %

31.12.2018

ex 3919 90 00

35

Odsevna večplastna folija na zvitkih širine več kot 20 cm, ki je v rednih presledkih reliefno pretisnjena z vzorci in sestavljena iz polivinilkloridnega filma, na eni strani prekritega s:

| — | plastjo poliuretana, ki vsebuje steklene mikrokroglice, |
| --- | --- |

—

plastjo poliuretana, ki vsebuje steklene mikrokroglice,

| — | plastjo poli(etilen vinil acetata), |
| --- | --- |

—

plastjo poli(etilen vinil acetata),

| — | plastjo lepila in |
| --- | --- |

—

plastjo lepila in

| — | odstranljivo zaščitno plastjo |
| --- | --- |

—

odstranljivo zaščitno plastjo

0 %

31.12.2018

ex 3919 90 00

ex 3920 49 10

36

95

Tiskan laminiran list z osrednjo plastjo poli(vinilklorida), obojestransko premazan s plastjo poli(vinilfluorida)

| — | z lepilno plastjo, občutljivo na pritisk ali toploto, ali brez nje |
| --- | --- |

—

z lepilno plastjo, občutljivo na pritisk ali toploto, ali brez nje

| — | z zaščitno folijo ali brez nje |
| --- | --- |

—

z zaščitno folijo ali brez nje

| — | s toksičnostjo, določeno s preskusno metodo ABD 0031, ki ne presega 70 ppm vodikovega fluorida, 120 ppm vodikovega klorida, 10 ppm vodikovega cianida, 10 ppm dušikovih oksidov, 300 ppm ogljikovega monoksida ter 10 ppm dihidrogen sulfida in žveplovega dioksida skupaj |
| --- | --- |

—

s toksičnostjo, določeno s preskusno metodo ABD 0031, ki ne presega 70 ppm vodikovega fluorida, 120 ppm vodikovega klorida, 10 ppm vodikovega cianida, 10 ppm dušikovih oksidov, 300 ppm ogljikovega monoksida ter 10 ppm dihidrogen sulfida in žveplovega dioksida skupaj

| — | z vnetljivostjo v 60 sekundah do največ 130 mm, ugotovljeno s preskusno metodo FAR 25 App.F Pt. I Amdt.83 |
| --- | --- |

—

z vnetljivostjo v 60 sekundah do največ 130 mm, ugotovljeno s preskusno metodo FAR 25 App.F Pt. I Amdt.83

| — | mase (brez zaščitne folije) 240 g/m2 (± 30 g/m2) brez lepilne plasti, 340 g/m2 (± 40 g/m2) z lepilno plastjo, občutljivo na toploto, ali 330 g/m2 (± 40 g/m2) s plastjo, občutljivo na pritisk |
| --- | --- |

—

mase (brez zaščitne folije) 240 g/m2 (± 30 g/m2) brez lepilne plasti, 340 g/m2 (± 40 g/m2) z lepilno plastjo, občutljivo na toploto, ali 330 g/m2 (± 40 g/m2) s plastjo, občutljivo na pritisk

0 %

31.12.2017

ex 3919 90 00

37

Film iz poli(vinil klorida), ki absorbira UV svetlobo:

| — | debeline 78 μm ali več, |
| --- | --- |

—

debeline 78 μm ali več,

| — | prekrit na eni strani z lepilom in odstranljivo zaščitno plastjo, |
| --- | --- |

—

prekrit na eni strani z lepilom in odstranljivo zaščitno plastjo,

| — | z lepilno močjo 1 764 mN / 25 mm ali več |
| --- | --- |

—

z lepilno močjo 1 764 mN / 25 mm ali več

0 %

31.12.2014

ex 3919 90 00

38

Samolepilna folija, sestavljena iz:

| — | zgornja plast pretežno iz poliuretana, mešanega z emulzijami akrilnega polimera in titanovim dioksidom, |
| --- | --- |

—

zgornja plast pretežno iz poliuretana, mešanega z emulzijami akrilnega polimera in titanovim dioksidom,

| — | vsebuje dodatno plast mešanice kopolimera vinilacetatetilena in je navzkrižno povezljiva ali pa ne emulzije polimera vinilacetata, |
| --- | --- |

—

vsebuje dodatno plast mešanice kopolimera vinilacetatetilena in je navzkrižno povezljiva ali pa ne emulzije polimera vinilacetata,

| — | največ 6 mas. % drugih aditivov, |
| --- | --- |

—

največ 6 mas. % drugih aditivov,

| — | lepilo, občutljivo na pritiskin |
| --- | --- |

—

lepilo, občutljivo na pritiskin

| — | na eni strani prekrita z zaščitno plastjo, |
| --- | --- |

—

na eni strani prekrita z zaščitno plastjo,

| — | z ločeno samolepilno laminirano zaščitno folijo ali brez nje |
| --- | --- |

—

z ločeno samolepilno laminirano zaščitno folijo ali brez nje

| — | skupne debeline največ 400 μm |
| --- | --- |

—

skupne debeline največ 400 μm

0 %

31.12.2017

ex 3919 90 00

39

Listi iz poli(vinil klorida), debeline manj kot 1 mm, premazani z lepilno plastjo, v katero so vtisnjene steklene kroglice premera ne več kot 100 μm

0 %

31.12.2018

ex 3919 90 00

40

Folija skupne debeline 40 μm ali več vsebuje eno ali več plasti prozorne poliestrske folije;

| — | vsebuje najmanj eno infrardečo odbojno plast s skupno normalno odsevnostjo 80 % ali več po EN 12898 |
| --- | --- |

—

vsebuje najmanj eno infrardečo odbojno plast s skupno normalno odsevnostjo 80 % ali več po EN 12898

| — | na eni strani plast normalne oddajnosti po EN 12898, ki ne presega 0,2 |
| --- | --- |

—

na eni strani plast normalne oddajnosti po EN 12898, ki ne presega 0,2

| — | na drugi strani prekrita z lepilom, občutljivim na pritisk, in zaščitno plastjo |
| --- | --- |

—

na drugi strani prekrita z lepilom, občutljivim na pritisk, in zaščitno plastjo

0 %

31.12.2017

ex 3919 90 00

42

Samolepilna folija, sestavljena iz:

| — | prva plast vsebuje mešanico termoplastičnega poliuretana in sredstvo proti samolepljivosti, |
| --- | --- |

—

prva plast vsebuje mešanico termoplastičnega poliuretana in sredstvo proti samolepljivosti,

| — | druga plast vsebuje kopolimer anhidrida maleinske kisline |
| --- | --- |

—

druga plast vsebuje kopolimer anhidrida maleinske kisline

| — | tretja plast vsebuje mešanico polietilena nizke gostote, titanovega dioksida in aditivov, |
| --- | --- |

—

tretja plast vsebuje mešanico polietilena nizke gostote, titanovega dioksida in aditivov,

| — | četrta plast vsebuje mešanico polietilena nizke gostote, titanovega dioksida, aditivov in barvnega pigmenta, |
| --- | --- |

—

četrta plast vsebuje mešanico polietilena nizke gostote, titanovega dioksida, aditivov in barvnega pigmenta,

| — | lepilo, občutljivo na pritisk;in |
| --- | --- |

—

lepilo, občutljivo na pritisk;in

| — | enostransko prekrita z zaščitno plastjo |
| --- | --- |

—

enostransko prekrita z zaščitno plastjo

| — | z ločeno samolepilno laminirano zaščitno folijo ali brez nje |
| --- | --- |

—

z ločeno samolepilno laminirano zaščitno folijo ali brez nje

| — | skupne debeline največ 400 μm |
| --- | --- |

—

skupne debeline največ 400 μm

0 %

31.12.2017

ex 3919 90 00

ex 3921 90 60

44

95

Tiskan laminiran list

| — | z osrednjo plastjo iz steklenih vlaken, obojestransko premazan s plastjo poli(vinilklorida), |
| --- | --- |

—

z osrednjo plastjo iz steklenih vlaken, obojestransko premazan s plastjo poli(vinilklorida),

| — | enostransko prekrit s plastjo poli(vinilfluorida), |
| --- | --- |

—

enostransko prekrit s plastjo poli(vinilfluorida),

| — | z lepilno plastjo, občutljivo na pritisk, ali brez nje in zaščitno folijo na drugi strani, |
| --- | --- |

—

z lepilno plastjo, občutljivo na pritisk, ali brez nje in zaščitno folijo na drugi strani,

| — | s toksičnostjo, ugotovljeno s preskusno metodo ABD 0031, ki ne presega 50 ppm vodikovega fluorida, 85 ppm vodikovega klorida, 10 ppm vodikovega cianida, 10 ppm dušikovih oksidov, 300 ppm ogljikovega monoksida ter 10 ppm dihidrogen sulfida in žveplovega dioksida skupaj |
| --- | --- |

—

s toksičnostjo, ugotovljeno s preskusno metodo ABD 0031, ki ne presega 50 ppm vodikovega fluorida, 85 ppm vodikovega klorida, 10 ppm vodikovega cianida, 10 ppm dušikovih oksidov, 300 ppm ogljikovega monoksida ter 10 ppm dihidrogen sulfida in žveplovega dioksida skupaj

| — | z vnetljivostjo v 60 sekundah do največ 110 mm, ugotovljeno s preskusno metodo FAR 25 App.F Pt. I Amdt.83, in |
| --- | --- |

—

z vnetljivostjo v 60 sekundah do največ 110 mm, ugotovljeno s preskusno metodo FAR 25 App.F Pt. I Amdt.83, in

| — | mase (brez zaščitne folije) 490 g/m2 (± 45 g/m2) brez lepilne plasti ali 580 g/m2 (± 50 g/m2) s plastjo, občutljivo na pritisk |
| --- | --- |

—

mase (brez zaščitne folije) 490 g/m2 (± 45 g/m2) brez lepilne plasti ali 580 g/m2 (± 50 g/m2) s plastjo, občutljivo na pritisk

0 %

31.12.2017

ex 3919 90 00

ex 9001 20 00

47

40

Polarizirajoči film v zvitkih, sestavljen iz večplastnega filma polivinilalkohola, ki je na vsaki strani podprt s triacetil celuloznim filmom in prevlečen z lepilnim premazom, občutljivim na pritisk, in odstranljivo zaščitno folijo na eni strani

0 %

31.12.2017

ex 3919 90 00

49

Odsevna laminirana folija, ki sestoji iz poli(metilmetakrilatnega) filma, ki je na eni strani v rednih presledkih reliefno pretisnjen z vzorci, iz polimernega filma, ki vsebuje steklene mikrokroglice, ter plasti lepila in odstranljive zaščitne plasti

0 %

31.12.2018

ex 3919 90 00

51

Biaksialno usmerjena folija iz poli(metil metakrilata), debeline 50 μm ali več, vendar ne več kot 90 μm, na eni strani prekrita z lepilno plastjo in odstranljivo zaščitno plastjo

0 %

31.12.2018

ex 3919 90 00

60

Odsevna folija, ki je sestavljena iz:

| — | plasti poli(vinil klorida), |
| --- | --- |

—

plasti poli(vinil klorida),

| — | plasti poliuretana, |
| --- | --- |

—

plasti poliuretana,

| — | plasti steklenih mikrokroglic, |
| --- | --- |

—

plasti steklenih mikrokroglic,

| — | plasti, ki ima lahko varnostno in/ali uradno oznako, ki spreminja videz glede na zorni kot, |
| --- | --- |

—

plasti, ki ima lahko varnostno in/ali uradno oznako, ki spreminja videz glede na zorni kot,

| — | metalizirane aluminijeve plasti in |
| --- | --- |

—

metalizirane aluminijeve plasti in

| — | lepilne plasti, na eni strani prekrite z odstranljivo zaščitno folijo |
| --- | --- |

—

lepilne plasti, na eni strani prekrite z odstranljivo zaščitno folijo

0 %

31.12.2015

ex 3919 90 00

63

Ko-ekstrudirana trislojna folija,

| — | katere vsak sloj vsebuje mešanico polipropilena in polietilena; |
| --- | --- |

—

katere vsak sloj vsebuje mešanico polipropilena in polietilena;

| — | ki vsebuje ne več kot 3 mas. % drugih polimerov; |
| --- | --- |

—

ki vsebuje ne več kot 3 mas. % drugih polimerov;

| — | ki lahko vsebuje titanov dioksid v osrednjem sloju; |
| --- | --- |

—

ki lahko vsebuje titanov dioksid v osrednjem sloju;

| — | prevlečena z na pritisk občutljivim akrilnim lepljivim premazom in |
| --- | --- |

—

prevlečena z na pritisk občutljivim akrilnim lepljivim premazom in

| — | z odstranljivo zaščitno plastjo; |
| --- | --- |

—

z odstranljivo zaščitno plastjo;

| — | s skupno debelino ne več kot 110 μm |
| --- | --- |

—

s skupno debelino ne več kot 110 μm

0 %

31.12.2015

ex 3919 90 00

65

Samolepilni film debeline 40 μm ali več, vendar ne več kot 400 μm, sestavljen iz ene ali več plasti prosojnega, metaliziranega ali barvanega poli(etilen tereftalata), na eni strani prekrit s premazom, odpornim proti praskam, ter na drugi stani z lepilnim premazom, občutljivim na pritisk, in odstranljivo zaščitno plastjo

0 %

31.12.2015

ex 3919 90 00

70

Samolepilne polirne plošče iz mikroporoznega poliuretana, prekrite z varovalno podlogo ali ne

0 %

31.12.2015

ex 3919 90 00

81

Folija debeline vsaj 0,36 mm, ki je sestavljena iz:

| — | natisnjene plasti poliestra, |
| --- | --- |

—

natisnjene plasti poliestra,

| — | plasti kaprolakton-cikloheksilnega izocianat kopolimera |
| --- | --- |

—

plasti kaprolakton-cikloheksilnega izocianat kopolimera

| — | z lepilom, občutljivim na pritisk, |
| --- | --- |

—

z lepilom, občutljivim na pritisk,

in odstranljivo zaščitno plastjo na eni strani

0 %

31.12.2018

ex 3919 90 00

85

Večplasten film iz poli(metil metakrilata) in metaliziranih plasti srebra in bakra:

| — | z najmanjšo odbojnostjo 93,5 %, merjeno po metodi ASTM G173-03, |
| --- | --- |

—

z najmanjšo odbojnostjo 93,5 %, merjeno po metodi ASTM G173-03,

| — | prekrit na eni strani z odstranljivo plastjo polietilena, |
| --- | --- |

—

prekrit na eni strani z odstranljivo plastjo polietilena,

| — | prekrit na drugi strani z akrilnim lepilom, občutljivim na pritisk, in silikonizirano poliestrsko zaščitno plastjo |
| --- | --- |

—

prekrit na drugi strani z akrilnim lepilom, občutljivim na pritisk, in silikonizirano poliestrsko zaščitno plastjo

0 %

31.12.2016

ex 3919 90 00

87

Samolepilen prozoren film, s prepustnostjo več kot 90 % in stopnjo motnosti manj kot 3 % (določeno po ASTM D1003), sestavljen iz več plasti, ki vključujejo:

| — | lepilni akrilni sloj, debeline 20 μm ali več, vendar ne več kot 70 μm, |
| --- | --- |

—

lepilni akrilni sloj, debeline 20 μm ali več, vendar ne več kot 70 μm,

| — | sloj na osnovi poliuretana, debeline 100 μm ali več, vendar ne več kot 300 μm |
| --- | --- |

—

sloj na osnovi poliuretana, debeline 100 μm ali več, vendar ne več kot 300 μm

0 %

31.12.2016

ex 3920 10 25

ex 3920 10 89

10

20

Folija debeline ne več kot 0,20 mm, iz mešanice polietilena in kopolimera etilena z okt-1-enom, z relifiranim pravilno romboidnim vzorcem, za prekrivanje obeh strani plasti nevulkaniziranega kavčuka (1)

0 %

31.12.2018

ex 3920 10 25

20

Folija iz polietilena, ki se uporablja za trakove pisalnih strojev

0 %

31.12.2018

ex 3920 10 28

91

Polietilenski film, potiskan z grafičnim vzorcem, dobljenim z uporabo štirih osnovnih barv črnila in posebnih barv, tako da z uporabo črnila nastane na eni strani filma več barv, na drugi strani pa ena barva;grafični vzorec ima še naslednje značilnosti:

| — | po vsej dolžini filma se ponavlja v rednih presledkih in z enakomernim razmikom, |
| --- | --- |

—

po vsej dolžini filma se ponavlja v rednih presledkih in z enakomernim razmikom,

| — | gledano z zadnje in sprednje strani filma se vzorci enakomerno prekrivajo |
| --- | --- |

—

gledano z zadnje in sprednje strani filma se vzorci enakomerno prekrivajo

0 %

31.12.2018

ex 3920 10 40

30

Koekstrudirana sedem do devet plastna folija predvsem iz kopolimerov etilena ali funckcionaliziranih polimerov etilena, ki je sestavljena iz:

| — | triplastne pregrade z osrednjo plastjo predvsem iz etilen vinil alkohola, na vsaki strani prekrita s plastjo pretežno iz cikličnih olefin polimerov, |
| --- | --- |

—

triplastne pregrade z osrednjo plastjo predvsem iz etilen vinil alkohola, na vsaki strani prekrita s plastjo pretežno iz cikličnih olefin polimerov,

| — | na vsaki strani prekrita z dvema ali več plastmi polimernega materiala, |
| --- | --- |

—

na vsaki strani prekrita z dvema ali več plastmi polimernega materiala,

in s skupno debelino ne več kot 110 μm

0 %

31.12.2017

ex 3920 10 89

30

Film iz etilena in vinil acetata (EVA):

| — | z dvignjeno reliefno površino z izbočeno valovitostjo in |
| --- | --- |

—

z dvignjeno reliefno površino z izbočeno valovitostjo in

| — | z debelino več kot 0,125 mm |
| --- | --- |

—

z debelino več kot 0,125 mm

0 %

31.12.2016

ex 3920 10 89

40

Sestavljen list, laminiran s plastjo polietilena visoke gostote, premazan z akrilnim premazom, skupne debeline 0,8 mm ali več, vendar ne več kot 1,2 mm

0 %

31.12.2016

ex 3920 20 21

30

Biaksialno usmerjena polipropilenska folija s koekstrudirano plastjo polietilena na eni strani in skupne debeline 11,5 μm ali več, vendar ne več kot 13,5 μm

0 %

31.12.2018

ex 3920 20 21

40

Listi biaksialno usmerjene polipropilenske folije:

| — | z debelino največ 0,1 mm, |
| --- | --- |

—

z debelino največ 0,1 mm,

| — | potiskani na obeh straneh s specializiranimi premazi, ki omogočajo varnostno tiskanje za bankovce |
| --- | --- |

—

potiskani na obeh straneh s specializiranimi premazi, ki omogočajo varnostno tiskanje za bankovce

0 %

31.12.2016

ex 3920 20 29

ex 8507 90 30

50

95

Polipropilenska plošča v obliki zvitka:

| — | z debelino največ 30 μm, |
| --- | --- |

—

z debelino največ 30 μm,

| — | s širino največ 210 mm, |
| --- | --- |

—

s širino največ 210 mm,

| — | skladna z ASTM D882 |
| --- | --- |

—

skladna z ASTM D882

za uporabo pri proizvodnji separatorjev za litijsko-ionske akumulatorje za električna vozila (1)

0 %

31.12.2016

ex 3920 20 29

ex 3920 20 80

55

93

Koekstrudirana sedem do devet plastna folija predvsem iz kopolimerov propilena, sestavljena iz:

| — | triplastne pregrade z osrednjo plastjo predvsem iz etilen vinil alkohola, na vsaki strani prekrite s plastjo pretežno iz cikličnih olefin polimerov, |
| --- | --- |

—

triplastne pregrade z osrednjo plastjo predvsem iz etilen vinil alkohola, na vsaki strani prekrite s plastjo pretežno iz cikličnih olefin polimerov,

| — | na vsaki strani prekrite z dvema ali več plasti polimernega materiala, |
| --- | --- |

—

na vsaki strani prekrite z dvema ali več plasti polimernega materiala,

in s skupno debelino ne več kot 110 μm

0 %

31.12.2017

ex 3920 20 29

92

Monoaksialno orientirani film, katerega skupna debelina ne presega 75 μm, ki sestoji iz dveh ali treh plasti, od katerih vsaka vsebuje zmes polipropilena in polietilena, osrednja plast pa lahko vsebuje titanov dioksid, njegova:

| — | natezna trdnost v vzdolžni smeri znaša 140 MPa ali več, vendar ne več kot 270 MPa in |
| --- | --- |

—

natezna trdnost v vzdolžni smeri znaša 140 MPa ali več, vendar ne več kot 270 MPa in

| — | natezna trdnost v prečni smeri pa znaša 20 MPa ali več, vendar ne več kot 40 MPa, |
| --- | --- |

—

natezna trdnost v prečni smeri pa znaša 20 MPa ali več, vendar ne več kot 40 MPa,

kot je opredeljeno z ASTM-metodo D882/ISO 527-3

0 %

31.12.2018

ex 3920 20 29

93

Monoaksialno orientirana folija, ki sestoji iz treh plasti, od katerih vsaka sestoji iz mešanice polipropilena in kopolimera etilena in vinil acetata in ki:

| — | je debeline 55 μm ali več, vendar ne več kot 97 μm; |
| --- | --- |

—

je debeline 55 μm ali več, vendar ne več kot 97 μm;

| — | ima natezni modul v smeri stroja 0,75 GPa ali več, vendar ne več kot 1,45 GPa in |
| --- | --- |

—

ima natezni modul v smeri stroja 0,75 GPa ali več, vendar ne več kot 1,45 GPa in

| — | ima natezni modul v obratni smeri 0,20 GPa ali več, vendar ne več kot 0,55 GPa |
| --- | --- |

—

ima natezni modul v obratni smeri 0,20 GPa ali več, vendar ne več kot 0,55 GPa

0 %

31.12.2014

ex 3920 20 29

94

Koekstrudiran trislojni film,

| — | katerega vsak sloj vsebuje mešanico polipropilena in polietilena; |
| --- | --- |

—

katerega vsak sloj vsebuje mešanico polipropilena in polietilena;

| — | ki vsebuje največ 3 mas. % drugih polimerov; |
| --- | --- |

—

ki vsebuje največ 3 mas. % drugih polimerov;

| — | ki vsebuje titanov dioksid v osrednjem sloju ali ne; |
| --- | --- |

—

ki vsebuje titanov dioksid v osrednjem sloju ali ne;

| — | s skupno debelino največ 70 μm |
| --- | --- |

—

s skupno debelino največ 70 μm

0 %

31.12.2016

ex 3920 20 80

92

Laminiran list ali trak, ki sestoji iz folije debeline 181 μm ali več, vendar ne več kot 223 μm, izdelan iz mešanice kopolimera propilena z etilenom in kopolimera stiren-etilen-butilen-stirena (SEBS), premazan ali prekrit na eni strani s plastjo kopolimera stiren-etilen-butilen-stirena (SEBS) in s plastjo poliestra

0 %

31.12.2018

ex 3920 20 80

95

List polipropilena v zvitkih:

| — | z zaviralcem gorenja stopnje UL94 v-0 za material, debeline več kot 0,25 mm, in stopnje UL94VTM-0 za material, debeline več kot 0,05 mm, vendar manj kot 0,25 mm (kot določa Flammability Standard UL-94) |
| --- | --- |

—

z zaviralcem gorenja stopnje UL94 v-0 za material, debeline več kot 0,25 mm, in stopnje UL94VTM-0 za material, debeline več kot 0,05 mm, vendar manj kot 0,25 mm (kot določa Flammability Standard UL-94)

| — | z dielektričnim izpadom najmanj 13,1kV, vendar ne več kakor 60,0kV (kot je določeno z metodo ASTMD149) |
| --- | --- |

—

z dielektričnim izpadom najmanj 13,1kV, vendar ne več kakor 60,0kV (kot je določeno z metodo ASTMD149)

| — | z natezno trdnostjo v smeri stroja najmanj 30 MPa, vendar ne več kot 33 MPa (kot je določeno z metodo ASTMD882) |
| --- | --- |

—

z natezno trdnostjo v smeri stroja najmanj 30 MPa, vendar ne več kot 33 MPa (kot je določeno z metodo ASTMD882)

| — | z natezno trdnostjo v prečni smeri najmanj 22 MPa, vendar ne več kot 25 MPa (kot je določeno z metodo ASTMD882) |
| --- | --- |

—

z natezno trdnostjo v prečni smeri najmanj 22 MPa, vendar ne več kot 25 MPa (kot je določeno z metodo ASTMD882)

| — | z razponom gostote najmanj 0,988 g/cm3, vendar ne več kot 1,035 g/cm3 (kot je določeno z metodo ASTMD792) |
| --- | --- |

—

z razponom gostote najmanj 0,988 g/cm3, vendar ne več kot 1,035 g/cm3 (kot je določeno z metodo ASTMD792)

| — | z vpojnostjo vlage najmanj 0,01 %, vendar ne več kakor 0,06 % (kot je določeno z metodo ASTMD570) |
| --- | --- |

—

z vpojnostjo vlage najmanj 0,01 %, vendar ne več kakor 0,06 % (kot je določeno z metodo ASTMD570)

za uporabo v proizvodnji izolatorjev, ki se uporabljajo v elektroindustriji (1)

0 %

31.12.2017

ex 3920 43 10

92

Listi iz poli(vinil klorida), stabilizirani proti ultravijoličnim žarkom, brez luknjic, tudi mikroskopsko majhnih, debeline 60 μm ali več, vendar ne več kot 80 μm, ki vsebujejo 30 ali več, vendar ne več kot 40 delov mehčalca na 100 delov poli(vinil klorida).

0 %

31.12.2018

ex 3920 43 10

ex 3920 49 10

94

93

Folija stopnje sijajnosti 70 ali več, merjeno pri kotu 60 o, z uporabo merila sijajnosti (kot je določeno v metodi ISO 2813:2000), ki sestoji iz ene ali dveh plasti poli(vinil klorida), na obeh straneh premazanih s plastjo plastične mase, debeline 0,26 mm ali več, vendar ne več kot 1,00 mm, na svetleči se strani prevlečena z zaščitno folijo iz polietilena, v zvitkih širine 1 000 mm ali več, vendar ne več kot 1 450 mm, za uporabo v proizvodnji blaga iz tar. št. 9403 (1)

0 %

31.12.2018

ex 3920 43 10

95

Odsevni laminiran list, ki sestoji iz folije iz poli(vinil klorida) in iz folije iz druge plastike, v celoti reliefirana z vzorcem pravilnih piramid in na eni strani prekrit z odstranljivo zaščitno folijo

0 %

31.12.2018

ex 3920 49 10

30

Folija iz (polivinil)klorid- kopolimera

| — | ki vsebuje 45 mas. % ali več polnil |
| --- | --- |

—

ki vsebuje 45 mas. % ali več polnil

| — | na podlagi (1) |
| --- | --- |

—

na podlagi (1)

0 %

31.12.2018

ex 3920 51 00

20

Plošča iz poli(metil metakrilata), ki vsebuje aluminijev trihidroksid, debeline 3,5 mm ali več, vendar ne več kot 19 mm

0 %

31.12.2018

ex 3920 51 00

30

Biaksialno usmerjena folija iz poli(metil metakrilata), debeline 50 μm ali več, vendar ne več kot 90 μm

0 %

31.12.2018

ex 3920 51 00

40

Plošče iz polimetilmetakrilata, ki izpolnjujejo standard EN 4366 (MIL-PRF-25690)

0 %

31.12.2018

ex 3920 59 90

10

Necelični in nelaminirani listi iz modificiranih kopolimerov akrilonitril-metil akrilata z debelino 1,0 mm ali več, vendar ne več kot 1,3 mm, pripravljeni v zvitkih

0 %

31.12.2016

ex 3920 59 90

20

Odsevni laminiran list iz epoksi akrilatne plasti, ki je na eni strani reliefiran v pravilno oblikovanem vzorcu, na obeh straneh pa prekrit z eno ali več plastmi plastičnega materiala

0 %

31.12.2014

ex 3920 59 90

30

Nesamolepilni odsevni film, sestavljen iz več slojev, ki vključujejo:

| — | kopolimer akrilne smole; |
| --- | --- |

—

kopolimer akrilne smole;

| — | poliuretan; |
| --- | --- |

—

poliuretan;

| — | metaliziran sloj, ki ima na eni strani laserski varnostni odtis proti ponarejanju, spreminjanju ali zamenjavi podatkov ali podvajanju, ali uradno oznako za namen uporabe; |
| --- | --- |

—

metaliziran sloj, ki ima na eni strani laserski varnostni odtis proti ponarejanju, spreminjanju ali zamenjavi podatkov ali podvajanju, ali uradno oznako za namen uporabe;

| — | steklene mikrokroglice ter |
| --- | --- |

—

steklene mikrokroglice ter

| — | permanenten sloj iz poli(etilen tereftalata) |
| --- | --- |

—

permanenten sloj iz poli(etilen tereftalata)

0 %

31.12.2016

ex 3920 62 19

02

Koekstrudirana neprosojna folija iz poli(etilentereftalata), debeline 50 μm ali več, vendar ne več kot 350 μm, ki sestoji iz plasti z ogljem

0 %

31.12.2018

ex 3920 62 19

08

Film poli(etilentereftalata), nepremazan z lepilom, debeline ne več kot 25 μm, ki je:

| — | samo barvan v masi ali |
| --- | --- |

—

samo barvan v masi ali

| — | barvan v masi in metaliziran na eni strani |
| --- | --- |

—

barvan v masi in metaliziran na eni strani

0 %

31.12.2018

ex 3920 62 19

12

Film, zgolj iz poli(etilentereftalata), skupne debeline ne več kot 120 μm, ki sestoji iz ene ali dveh plasti, od katerih vsaka vsebuje barvilo in/ali material za absorbcijo UV žarkov v masi, nepremazana z lepilnim ali katerimkoli drugim materialom

0 %

31.12.2018

ex 3920 62 19

18

Laminiran film, zgolj iz poli(etilentereftalata), skupne debeline ne več kot 120 μm, ki sestoji iz ene ali dveh plasti, od katerih vsaka vsebuje barvilo in/ali material za absorbcijo UV žarkov v masi, nepremazan z lepilnim ali katerim koli drugim materialom

0 %

31.12.2018

ex 3920 62 19

20

Odsevne poliestrske plahte, z reliefnim piramidnim vzorcem, za proizvodnjo varnostnih nalepk in priponk, varnostnih oblačil in oblačilnih dodatkov ali za šolske nahrbtnike, torbe ali podobne vsebnike (1)

0 %

31.12.2018

ex 3920 62 19

25

Film iz poli(etilentereftalata) debeline 186 μm ali več, vendar največ 191 μm, na eni strani prevlečen z akrilno plastjo v matričnem vzorcu

0 %

31.12.2014

ex 3920 62 19

38

Film poli(etilentereftalata), debeline ne več kot 12 μm, na eni strani prevlečen s plastjo aluminijevega oksida debeline ne več kot 35 nm

0 %

31.12.2018

ex 3920 62 19

48

Listi ali zvitki poli(etilen tereftalata):

| — | na obeh straneh prevlečeni s plastjo epoksi akrilne smole, |
| --- | --- |

—

na obeh straneh prevlečeni s plastjo epoksi akrilne smole,

| — | s skupno debelino 37 μm (± 3 μm) |
| --- | --- |

—

s skupno debelino 37 μm (± 3 μm)

0 %

31.12.2015

ex 3920 62 19

52

Film iz poli(etilentereftalata), poli(etilen-naftalata) ali podobnega poliestra, na eni strani premazan s kovino in/ali s kovinskimi oksidi, z vsebnostjo manj kot 0,1 mas. % aluminija, debeline ne več kot 300 μm in s površinsko upornostjo ne več kot 10 000 ohmov (na kvadrat) (določeno po metodi ASTM D 257-99)

0 %

31.12.2018

ex 3920 62 19

ex 3920 69 00

73

40

Folija, ki spreminja barve iz poliestra in poli(metil metakrilata)

0 %

31.12.2018

ex 3920 62 19

76

Prozorni film iz poli(etilentereftalata):

| — | na obeh straneh prevlečen s plastjo organskih snovi na akrilni osnovi, debeline 7 nm ali več, vendar ne več kot 80 nm, |
| --- | --- |

—

na obeh straneh prevlečen s plastjo organskih snovi na akrilni osnovi, debeline 7 nm ali več, vendar ne več kot 80 nm,

| — | s površinsko napetostjo 36 Dyne/cm ali več, vendar ne več kot 39 Dyne/cm, |
| --- | --- |

—

s površinsko napetostjo 36 Dyne/cm ali več, vendar ne več kot 39 Dyne/cm,

| — | s prepustnostjo svetlobe več kot 93 %, |
| --- | --- |

—

s prepustnostjo svetlobe več kot 93 %,

| — | z stopnjo motnosti (“haze” vrednostjo) ne več kot 1,3 %, |
| --- | --- |

—

z stopnjo motnosti (“haze” vrednostjo) ne več kot 1,3 %,

| — | skupne debeline 10 μm ali več, vendar ne več kot 350 μm, |
| --- | --- |

—

skupne debeline 10 μm ali več, vendar ne več kot 350 μm,

| — | širine 800 mm ali več, vendar ne več kot 1 600 mm |
| --- | --- |

—

širine 800 mm ali več, vendar ne več kot 1 600 mm

0 %

31.12.2018

ex 3920 62 19

81

Folija iz poli(etilentereftalata),

| — | debeline ne več kot 20 μm, |
| --- | --- |

—

debeline ne več kot 20 μm,

| — | obojestransko prevlečena s plastjo, nepropustno za pline, ki sestoji iz polimerne osnove, v kateri je bil razpršen silicijev dioksid in debeline ne več kot 2 μm |
| --- | --- |

—

obojestransko prevlečena s plastjo, nepropustno za pline, ki sestoji iz polimerne osnove, v kateri je bil razpršen silicijev dioksid in debeline ne več kot 2 μm

0 %

31.12.2017

ex 3920 69 00

20

Folija iz poli(etilen naftalen-2,6-dikarboksilata)

0 %

31.12.2018

ex 3920 91 00

51

Film iz polivinil butirala, ki vsebuje 25 mas. % ali več, vendar ne več kot 28 % triizobutil fosfata kot mehčalca

0 %

31.12.2014

ex 3920 91 00

52

Film iz poli(vinil butirala):

| — | ki vsebuje 26 mas. % ali več, vendar največ 30 mas. % trietilen glikol bis(2-etilheksanoata) kot mehčalca, |
| --- | --- |

—

ki vsebuje 26 mas. % ali več, vendar največ 30 mas. % trietilen glikol bis(2-etilheksanoata) kot mehčalca,

| — | debeline 0,73 mm ali več, vendar ne več kot 1,50 mm |
| --- | --- |

—

debeline 0,73 mm ali več, vendar ne več kot 1,50 mm

0 %

31.12.2014

ex 3920 91 00

91

Folija iz polivinilbutirala s trakom v barvni lestvici

3 %

31.12.2018

ex 3920 91 00

92

Mehčana folija polivinil butirala, ki vsebuje:

| — | 14,5 mas. % ali več, vendar ne več kot 17,5 mas. % diheksil adipata ali, |
| --- | --- |

—

14,5 mas. % ali več, vendar ne več kot 17,5 mas. % diheksil adipata ali,

| — | 14,5 mas. % ali več, vendar ne več kot 28,5 mas. % dibutil sebacata |
| --- | --- |

—

14,5 mas. % ali več, vendar ne več kot 28,5 mas. % dibutil sebacata

0 %

31.12.2014

ex 3920 91 00

93

Folija iz poli(etilen tereftalata), metalizirana ali ne na eni ali na obeh straneh, ali pa laminirana s folijami iz poli(etilen tereftalata), metalizirana samo na zunanji strani, z naslednjimi značilnostmi:

| — | s prepustnostjo vidne svetlobe 50 % ali več, |
| --- | --- |

—

s prepustnostjo vidne svetlobe 50 % ali več,

| — | premazana s poli(vinil butiral)om na eni ali obeh straneh, vendar brez lepilnega ali katerega koli drugega materiala, razen poli(vinil butirala), |
| --- | --- |

—

premazana s poli(vinil butiral)om na eni ali obeh straneh, vendar brez lepilnega ali katerega koli drugega materiala, razen poli(vinil butirala),

| — | s skupno debelino ne več kot 0,2 mm, ne upoštevajoč prisotnosti poli(vinil butirala), in z debelino poli(vinil butirala) več kot 0,2 mm, |
| --- | --- |

—

s skupno debelino ne več kot 0,2 mm, ne upoštevajoč prisotnosti poli(vinil butirala), in z debelino poli(vinil butirala) več kot 0,2 mm,

za uporabo v proizvodnji toplotnoodbojnega ali dekorativnega laminiranega stekla (1)

0 %

31.12.2014

ex 3920 91 00

95

Koekstrudiran triplastni film iz poli(vinilbutirala) s postopno obarvanim trakom, ki vsebuje 29 mas. % ali več, vendar ne več kot 31 mas. %, 2,2′-etilendioksidietil bis(2-etilheksanoata) kot mehčala

0 %

31.12.2018

ex 3920 92 00

30

Folija iz poliamida,

| — | debeline ne več kot 20 μm, |
| --- | --- |

—

debeline ne več kot 20 μm,

| — | obojestransko prevlečena s plastjo, nepropustno za pline, ki sestoji iz polimerne osnove, v kateri je bil razpršen silicijev dioksid in debeline ne več kot 2 μm |
| --- | --- |

—

obojestransko prevlečena s plastjo, nepropustno za pline, ki sestoji iz polimerne osnove, v kateri je bil razpršen silicijev dioksid in debeline ne več kot 2 μm

0 %

31.12.2018

ex 3920 99 28

35

Listi iz polieterimida, v zvitkih:

| — | debeline 5 μm ali več, vendar ne več kot 14 μm, |
| --- | --- |

—

debeline 5 μm ali več, vendar ne več kot 14 μm,

| — | širine 478 mm ali več, vendar ne več kot 532 mm, |
| --- | --- |

—

širine 478 mm ali več, vendar ne več kot 532 mm,

| — | natezne trdnosti pri pretrganju 78 MPa ali več (kot je bila določena z JIS C-2318 za folijo debeline 50 μm), |
| --- | --- |

—

natezne trdnosti pri pretrganju 78 MPa ali več (kot je bila določena z JIS C-2318 za folijo debeline 50 μm),

| — | z raztezkom do pretrga 50 % ali več (kot je bil določen z JIS C-2318 za folijo debeline 50 μm), |
| --- | --- |

—

z raztezkom do pretrga 50 % ali več (kot je bil določen z JIS C-2318 za folijo debeline 50 μm),

| — | s točko posteklenitve (Tg) pri 226 °C, |
| --- | --- |

—

s točko posteklenitve (Tg) pri 226 °C,

| — | s temperaturo stalne uporabe 180 °C (kot je bila določena z UL-746 B za folijo debeline 50 μm), |
| --- | --- |

—

s temperaturo stalne uporabe 180 °C (kot je bila določena z UL-746 B za folijo debeline 50 μm),

| — | z vnetljivostjo VTM-0 (kot je bila določena z UL 94 za folijo debeline 25 μm) |
| --- | --- |

—

z vnetljivostjo VTM-0 (kot je bila določena z UL 94 za folijo debeline 25 μm)

0 %

31.12.2018

ex 3920 99 28

40

Polimerni film, ki vsebuje naslednje monomere:

| — | Poli (tetrametilen eter glikol), |
| --- | --- |

—

Poli (tetrametilen eter glikol),

| — | Bis (4-izocianotocikloheksil) metan, |
| --- | --- |

—

Bis (4-izocianotocikloheksil) metan,

| — | 1,4-Butanediol ali 1,3-butanediol, |
| --- | --- |

—

1,4-Butanediol ali 1,3-butanediol,

| — | debeline 0,25 mm ali več, vendar ne več kot 5,0 mm, |
| --- | --- |

—

debeline 0,25 mm ali več, vendar ne več kot 5,0 mm,

| — | s simetričnim reliefnim vzorcem na eni strani, |
| --- | --- |

—

s simetričnim reliefnim vzorcem na eni strani,

| — | in prekrit z odstranljivo zaščitno plastjo |
| --- | --- |

—

in prekrit z odstranljivo zaščitno plastjo

0 %

31.12.2018

ex 3920 99 28

45

Prosojna poliuretanska folija, na eni strani prevlečena s kovino:

| — | s stopnjo sijajnosti več kot 90 stopinj v skladu z ASTM D2457 |
| --- | --- |

—

s stopnjo sijajnosti več kot 90 stopinj v skladu z ASTM D2457

| — | na strani, ki je prevlečena s kovino, z lepilno plastjo, občutljivo na toploto, iz politelin/polipropilen kopolimera |
| --- | --- |

—

na strani, ki je prevlečena s kovino, z lepilno plastjo, občutljivo na toploto, iz politelin/polipropilen kopolimera

| — | na drugi strani je prevlečena z zaščitno folijo iz poli(etilentereftalata) |
| --- | --- |

—

na drugi strani je prevlečena z zaščitno folijo iz poli(etilentereftalata)

| — | skupne debeline več kot 204 μm, vendar ne več kot 244 μm |
| --- | --- |

—

skupne debeline več kot 204 μm, vendar ne več kot 244 μm

0 %

31.12.2018

ex 3920 99 28

50

Termoplastični poliuretanski film debeline 250 μm ali več, vendar ne več kot 350 μm, prekrit na eni strani z odstranljivim zaščitnim filmom

0 %

31.12.2016

ex 3920 99 28

55

Termoplastični ekstrudirani poliuretanski film:

| — | ni samolepilen, |
| --- | --- |

—

ni samolepilen,

| — | z indeksom rumene barve nižjim ali višjim kot 1,0, vendar ne višjim od 2,5, za filme, zložene 10 mm debelo (kot je določeno s preskusno metodo ASTM E 313-10), |
| --- | --- |

—

z indeksom rumene barve nižjim ali višjim kot 1,0, vendar ne višjim od 2,5, za filme, zložene 10 mm debelo (kot je določeno s preskusno metodo ASTM E 313-10),

| — | s prepustnostjo svetlobe, večjo od 87 % za filme, zložene 10 mm debelo (kot je določeno s preskusno metodo ASTM D 1003-11), |
| --- | --- |

—

s prepustnostjo svetlobe, večjo od 87 % za filme, zložene 10 mm debelo (kot je določeno s preskusno metodo ASTM D 1003-11),

| — | s skupno debelino 0,38 mm ali več, vendar ne več kot 7,6 mm, |
| --- | --- |

—

s skupno debelino 0,38 mm ali več, vendar ne več kot 7,6 mm,

| — | širine 99 cm ali več, vendar ne več kot 305 cm, |
| --- | --- |

—

širine 99 cm ali več, vendar ne več kot 305 cm,

uporablja se v proizvodnji laminiranega varnostnega stekla

0 %

31.12.2017

ex 3920 99 28

60

Silikonski trak ali plošča:

| — | s skupno debelino 2 mm ali več, vendar ne več kot9 mm; |
| --- | --- |

—

s skupno debelino 2 mm ali več, vendar ne več kot9 mm;

| — | s skupno širino 12 mm ali več, vendar ne več kot 65 mm; |
| --- | --- |

—

s skupno širino 12 mm ali več, vendar ne več kot 65 mm;

za uporabo v proizvodnji izdelkov iz tarifnih številk8521ali 8528 (1)

0 %

31.12.2016

ex 3920 99 28

70

Listi v zvitkih, sestavljeni iz epoksidne smole, s prevodnimi značilnostmi:

| — | ki vsebujejo mikrokroglice s prevleko iz kovine, legirane ali nelegirane z zlatom; |
| --- | --- |

—

ki vsebujejo mikrokroglice s prevleko iz kovine, legirane ali nelegirane z zlatom;

| — | ki vsebujejo lepilni sloj; |
| --- | --- |

—

ki vsebujejo lepilni sloj;

| — | ki vsebujejo zaščitni sloj iz silikona ali poli(etilen tereftalata) na eni strani; |
| --- | --- |

—

ki vsebujejo zaščitni sloj iz silikona ali poli(etilen tereftalata) na eni strani;

| — | ki vsebujejo zaščitni sloj iz poli(etilen tereftalata) na drugi strani; |
| --- | --- |

—

ki vsebujejo zaščitni sloj iz poli(etilen tereftalata) na drugi strani;

| — | s širino 5 cm ali več, vendar ne več kot 100 cm in |
| --- | --- |

—

s širino 5 cm ali več, vendar ne več kot 100 cm in

| — | z dolžino največ 2 000 m |
| --- | --- |

—

z dolžino največ 2 000 m

0 %

31.12.2016

ex 3920 99 59

25

Folija iz poli(1-klorotrifluoretilena)

0 %

31.12.2018

ex 3920 99 59

50

Folija iz politetrafluoretilena, nemikroporozen, v obliki zvitkov, debeline 0,019 mm ali več, vendar ne več kot 0,14 mm, neprepusten za vodne hlape

0 %

31.12.2018

ex 3920 99 59

55

Membrane ionskih izmenjalcev iz fluoriniranega plastičnega materiala

0 %

31.12.2018

ex 3920 99 59

60

Folija iz kopolimera vinil alkohola, topna v hladni vodi, debeline 34 μm ali več, vendar ne več kot 90 μm, natezne trdnosti pri pretrganju 20 MPa ali več, vendar ne več kot 45 Mpa, in razteza pri pretrganju 250 % ali več, vendar ne več kot 900 %

0 %

31.12.2018

ex 3920 99 90

20

Anizotropni prevodni film v zvitku širine 1,5 mm ali več, vendar ne več kot 3,15 mm, in dolžine ne več kot 300 m, ki se uporablja za spajanje elektronskih komponent pri izdelavi LCD ali plazemskih zaslonov

0 %

31.12.2018

ex 3921 13 10

10

Celičasta poliuretanska folija, debeline 3 mm (± 15 %) in s specifično težo 0,09435 ali več, vendar ne več kot 0,10092

0 %

31.12.2018

ex 3921 13 10

20

Zvitki poliuretanske pene z odprtimi celicami:

| — | z debelino 2,29 mm (± 0,25 mm), |
| --- | --- |

—

z debelino 2,29 mm (± 0,25 mm),

| — | površinsko obdelan s poroznim sredstvom za povečanje sprijemljivosti |
| --- | --- |

—

površinsko obdelan s poroznim sredstvom za povečanje sprijemljivosti

| — | laminiran s poliesterskim filmom in plastjo tekstilnega materiala |
| --- | --- |

—

laminiran s poliesterskim filmom in plastjo tekstilnega materiala

0 %

31.12.2017

ex 3921 19 00

30

Palice ali kvadri s celično strukturo, ki vsebujejo:

| — | poliamid-6 ali poli(epoksi anhidrid) |
| --- | --- |

—

poliamid-6 ali poli(epoksi anhidrid)

| — | 7 mas. % ali več, vendar ne več kot 9 mas. % politetrafluoretilena, če je ta prisoten |
| --- | --- |

—

7 mas. % ali več, vendar ne več kot 9 mas. % politetrafluoretilena, če je ta prisoten

| — | 10 mas. % ali več, vendar ne več kot 25 mas. % anorganskih polnil |
| --- | --- |

—

10 mas. % ali več, vendar ne več kot 25 mas. % anorganskih polnil

0 %

31.12.2018

ex 3921 19 00

91

Mikroporozna polipropilenska folija debeline ne več kot 100 μm

0 %

31.12.2018

ex 3921 19 00

93

Trak mikroporoznega politetrafluoretilena na netkani podlagi, za uporabo v proizvodnji filtrov za dializne aparate (1)

0 %

31.12.2018

ex 3921 19 00

95

Folija iz polietersulfona, debeline ne več kot 200 μm

0 %

31.12.2018

ex 3921 19 00

96

Celičasta folija, ki sestoji iz plasti polietilena debeline 90 μm ali več, vendar ne več kot 140 μm, in plasti regenerirane celuloze debeline 10 μm ali več, vendar ne več kot 40 μm

0 %

31.12.2018

ex 3921 90 10

10

Sestavljena plošča iz poli(etilen tereftalata) ali poli(butilen tereftalata), ojačena s steklenimi vlakni

0 %

31.12.2018

ex 3921 90 10

20

Poli(etilentereftalatni) film, na eni ali obeh straneh laminiran s plastjo enosmernega netkanega poli(etilen tereftalata) in impregniran s poliuretanom ali epoksidno smolo

0 %

31.12.2018

ex 3921 90 55

20

Preimpregnirana ojačana steklena vlakna, ki vsebujejo cianatne estrske smole ali smole iz bismaleimida (B) in triazina (T) v mešanici z epoksidno smolo, ki merijo:

| — | 469,9 mm (± 2 mm) × 622,3 mm (± 2 mm) ali |
| --- | --- |

—

469,9 mm (± 2 mm) × 622,3 mm (± 2 mm) ali

| — | 469,9 mm (± 2 mm) × 414,2 mm (± 2 mm) ali |
| --- | --- |

—

469,9 mm (± 2 mm) × 414,2 mm (± 2 mm) ali

| — | 546,1 mm (± 2 mm) × 622,3 mm (± 2 mm) |
| --- | --- |

—

546,1 mm (± 2 mm) × 622,3 mm (± 2 mm)

se uporabljajo pri izdelavi plošč tiskanega vezja (1)

0 %

31.12.2018

ex 3921 90 55

ex 7019 40 00

25

20

Listi ali zvitki iz preprega, ki vsebujejo poliimidno smolo

0 %

31.12.2014

ex 3921 90 55

30

Listi ali zvitki iz preprega, ki vsebujejo bromirano epoksi smolo, ojačano s steklenimi vlakni, s:

| — | pretočnostjo največ 3,6 mm (določeno z IPC-TM 650.2.3.17.2) in |
| --- | --- |

—

pretočnostjo največ 3,6 mm (določeno z IPC-TM 650.2.3.17.2) in

| — | točko posteklenitve (Tg) pri več kot 170 °C (določeno z IPC-TM 650.2.4.25) |
| --- | --- |

—

točko posteklenitve (Tg) pri več kot 170 °C (določeno z IPC-TM 650.2.4.25)

za uporabo v proizvodnji tiskanih vezij (1)

0 %

31.12.2014

ex 3921 90 60

ex 5407 71 00

ex 5903 90 99

91

20

10

Tkana politetrafluoretilenska tkanina, prevlečena ali prekrita s kopolimerom tetrafluoretilena in trifluoretilena s perfluriranimi stranskimi alkoksi verigami zaključenimi s skupinami karboksilne ali sulfonske kisline, vključno v obliki kalijeve ali natrijeve soli ali ne

0 %

31.12.2018

ex 3921 90 60

93

Folija stopnje sijajnosti 30 ali več, vendar ne več kot 60, merjeno pri kotu 60 °, z uporabo merila sijajnosti (kot je določeno v metodi ISO 2813:2000), ki sestoji iz plasti poli(etilenteraftalata) in plasti obarvanega poli(vinil klorida), združenih z metaliziranim lepljivim premazom, za prekrivanje plošč in vrat, ki se uporabljajo v proizvodnji gospodinjskih aparatov (1)

0 %

31.12.2018

ex 3921 90 90

ex 8507 90 80

10

50

Zvitek polimerno-kovinskega laminata, ki obsega:

| — | sloj polietilen tereftalata, |
| --- | --- |

—

sloj polietilen tereftalata,

| — | sloj aluminija, |
| --- | --- |

—

sloj aluminija,

| — | sloj polipropilena, |
| --- | --- |

—

sloj polipropilena,

| — | s širino največ 275 mm, |
| --- | --- |

—

s širino največ 275 mm,

| — | s skupno debelino največ 165 μm in |
| --- | --- |

—

s skupno debelino največ 165 μm in

| — | je skladen z ASTM D1701-91 in ASTM D882-95A |
| --- | --- |

—

je skladen z ASTM D1701-91 in ASTM D882-95A

za uporabo pri proizvodnji litijsko-ionskih akumulatorjev za električna vozila (1)

0 %

31.12.2016

ex 3923 10 00

10

Ohišja ali kapsule fotomask:

| — | sestavljena iz antistatičnih materialov ali termoplastičnih zmesi s posebnimi antistatičnimi lastnostmi in posebnimi lastnostmi glede odplinjanja, |
| --- | --- |

—

sestavljena iz antistatičnih materialov ali termoplastičnih zmesi s posebnimi antistatičnimi lastnostmi in posebnimi lastnostmi glede odplinjanja,

| — | glede površisnkih lastnosti niso porozna;so odporna na abrazijo oziroma na udarce, |
| --- | --- |

—

glede površisnkih lastnosti niso porozna;so odporna na abrazijo oziroma na udarce,

| — | opremljena s posebej zasnovano držalno napravo, ki varuje fotomasko ali kapsulo pred poškodbami površine ali kozmetičnimi poškodbami in |
| --- | --- |

—

opremljena s posebej zasnovano držalno napravo, ki varuje fotomasko ali kapsulo pred poškodbami površine ali kozmetičnimi poškodbami in

| — | s tesnilom ali brez takega tesnila, |
| --- | --- |

—

s tesnilom ali brez takega tesnila,

kakršna se uporablja v fotolitografiji za hranitev fotomask

0 %

31.12.2016

ex 3923 30 90

10

Polietilenska posoda za stisnjeni vodik:

| — | z aluminijastima nastavkoma na obeh straneh, |
| --- | --- |

—

z aluminijastima nastavkoma na obeh straneh,

| — | v celoti obdan s prevleko iz ogljikovih vlaken, impregnirano z epoksidno smolo, |
| --- | --- |

—

v celoti obdan s prevleko iz ogljikovih vlaken, impregnirano z epoksidno smolo,

| — | premera 213 mm ali več, vendar ne več kot 368 mm, |
| --- | --- |

—

premera 213 mm ali več, vendar ne več kot 368 mm,

| — | dolžine 860 mm ali več, vendar ne več kot 1 260 mm in |
| --- | --- |

—

dolžine 860 mm ali več, vendar ne več kot 1 260 mm in

| — | prostornine 18 litrov ali več, vendar ne več kot 50 litrov |
| --- | --- |

—

prostornine 18 litrov ali več, vendar ne več kot 50 litrov

0 %

31.12.2018

ex 3926 90 92

20

Odbojni listi ali trak, ki sestoji iz prednjega traku iz poli(vinil klorida) z reliefnim vzorcem pravilnih piramid, vroče vtisnjenim v vzporednih vrstah ali v obliki rešetke na hrbtni trak iz plastičnega materiala, ali pa iz pletene ali kvačkane tkanine, prekrite na eni strani s plastičnim materialom

0 %

31.12.2018

ex 3926 90 97

10

Mikrokroglice iz poli(divinilbenzena), s premerom 4,5 μm ali več, vendar ne več kot 80 μm

0 %

31.12.2018

ex 3926 90 97

15

Prečna listnata vzmet iz plastike, ojačana s steklenimi vlakni, za uporabo pri proizvodnji sistemov vzmetenja za motorna vozila (1)

0 %

31.12.2018

ex 3926 90 97

25

Neekspandirane mikrokroglice kopolimera akrilonitrila, metakrilonitrila in izobornil metakrilata, s premerom 3 μm ali več, vendar ne več kot 4,6 μm

0 %

31.12.2018

ex 3926 90 97

55

Ploščat proizvod iz polietilena, perforiran v nasprotnih smereh, debeline 600 μm ali več, vendar ne več kot 1 200 μm in z maso 21 g/m2 ali več, vendar ne več kot 42 g/m2

0 %

31.12.2018

ex 3926 90 97

65

Okrasni predmet, vlit iz polikarbonatne smole, kot se uporablja proizvodnjo sprednjih plošč pri avtoradiih, prevlečen s

| — | srebrno akrilno barvo in |
| --- | --- |

—

srebrno akrilno barvo in

| — | prosojno barvo, odporno proti odrgninam |
| --- | --- |

—

prosojno barvo, odporno proti odrgninam

0 %

31.12.2018

ex 3926 90 97

80

Deli sprednjih plošč za avtoradie

| — | iz akrilonitril-butadien-stirena s polikarbonatom ali brez slednjega, |
| --- | --- |

—

iz akrilonitril-butadien-stirena s polikarbonatom ali brez slednjega,

| — | prevlečeni s sloji bakra, niklja in kroma, |
| --- | --- |

—

prevlečeni s sloji bakra, niklja in kroma,

| — | s skupno debelino prevleke 5,54 μm ali več, vendar največ 22,3 μm |
| --- | --- |

—

s skupno debelino prevleke 5,54 μm ali več, vendar največ 22,3 μm

0 %

31.12.2016

ex 4007 00 00

10

Nit in preja iz silikonizirane vulkanizirane gume

0 %

31.12.2018

ex 4016 99 97

20

Tesnilo iz mehke gume za proizvodnjo elektrolitskih kondenzatorjev (1)

0 %

31.12.2018

ex 4016 99 97

30

Mehurji za oblikovanje pnevmatik

0 %

31.12.2016

ex 4104 41 19

10

Usnje bivolov, cepljeno, strojeno s kromom, sintetično ponovno strojeno (crust), suho

0 %

31.12.2017

4105 10 00

4105 30 90

Usnje iz ovčje ali jagnječje kože, brez volne, strojeno ali ponovno strojeno, toda naprej neobdelano, cepljeno ali necepljeno, razen usnja iz tarifne številke 4114

0 %

31.12.2018

4106 21 00

4106 22 90

Usnje iz kozje ali kozličje kože, brez dlak, strojeno ali ponovno strojeno, toda naprej neobdelano, cepljeno ali necepljeno, razen usnja iz tarifne številke 4114

0 %

31.12.2018

4106 31 00

4106 32 00

4106 40 90

4106 92 00

Usnje drugih živali, brez dlake, ki je samo strojeno in ne naprej obdelano, razen usnja iz tarifne številke 4114

0 %

31.12.2018

ex 5004 00 10

10

Svilena preja (razen preje, spredene iz svilenih odpadkov), ki ni pripravljena za prodajo na drobno, nebeljena, degumirana ali beljena, v celoti iz svile

0 %

31.12.2016

ex 5005 00 10

ex 5005 00 90

10

10

Preja, spredena izključno iz svilenih odpadkov (izčesek), nepripravljena za prodajo na drobno

0 %

31.12.2018

ex 5205 31 00

10

Šestnitna preja iz beljenega bombaža, številke 925 deciteksov ali več, vendar ne več kot 989 deciteksov na eno prejo, za proizvodnjo tamponov (1)

0 %

31.12.2018

5208 11 10

Tkanine za proizvodnjo povojev, obvez in medicinskih gaz

5,2 %

31.12.2018

ex 5402 45 00

20

Preja iz sintetičnih vlaken, ki so izključno iz aromatskih poliamidov, dobljenih s polikondenzacijo m-fenilendiamina in izoftalne kisline

0 %

31.12.2018

ex 5402 47 00

10

Sintetična dvokomponentna filamentna preja, neteksturirana, brez zavojev, številke 1 650 deciteksov ali več, vendar ne več kot 1 800 deciteksov, ki sestoji iz 110 filamentov ali več, vendar ne več kot 120 filamentov, med katerimi ima vsak jedro iz poli(etilen tereftalata) in ovoj iz poliamida-6, ki vsebuje od vključno 75 mas. % vendar ne več kot 77 mas. % poli(etilen tereftalata), za proizvodnjo ostrešij (1)

0 %

31.12.2016

ex 5402 47 00

20

Dvokomponentna monofilamentna preja z največ 30 deciteksov, ki vsebuje:

| — | jedro iz poli(etilentereftalata) in |
| --- | --- |

—

jedro iz poli(etilentereftalata) in

| — | zunanjo plast iz kopolimera poli(etilentereftalata) in poli(etilenizoftata), |
| --- | --- |

—

zunanjo plast iz kopolimera poli(etilentereftalata) in poli(etilenizoftata),

za uporabo pri proizvodnji tkanin za filtriranje (1)

0 %

31.12.2015

ex 5402 49 00

30

Preja iz kopolimera glikolne kisline z mlečno kislino, za proizvodnjo kirurškega materiala za šivanje (1)

0 %

31.12.2018

ex 5402 49 00

50

Neteksturirana filamentna preja iz poli(vinil alkohola)

0 %

31.12.2018

ex 5402 49 00

70

Sintetična filamentna preja, enojna, ki vsebuje 85 mas. % ali več akrilonitrila, v obliki tampona s 1 000 ali več, vendar ne več kot 25 000 neskončnimi filamenti, z maso 0,12 g ali več, vendar ne več kot 3,75 g na meter in z dolžino 100 m ali več, za proizvodnjo preje iz ogljikovih vlaken (1)

0 %

31.12.2018

ex 5404 19 00

20

Monofilament iz poli (1,4 - dioksanona)

0 %

31.12.2018

ex 5404 19 00

30

Nesterilni monofilamenti iz kopolimera 1,3-dioksan-2-on z 1,4 dioksan-2,5-dion, za proizvodnjo kirurškega materiala za šivanje (1)

0 %

31.12.2014

ex 5404 19 00

50

Monofilamenti iz poliestra ali poli(butilen tereftalata) s prečnim prerezom 0,5 mm ali več, vendar ne več kot 1 mm, za uporabo v izdelavi zadrg (1)

0 %

31.12.2018

ex 5404 90 90

20

Trak iz poliimida

0 %

31.12.2018

ex 5407 10 00

10

Tekstilna tkanina, sestavljena iż osnove filamentne preje iż poliamida-6,6 in votka filamentne preje iż poliamida-6,6, poliuretana in kopolimera teraftalne kisline, p-fenilendiamina in 3,4′-oksibis(fenilenamina)

0 %

31.12.2017

ex 5503 11 00

ex 5601 30 00

10

40

Sintetična rezana vlakna iz kopolimera teraftalne kisline, p-fenilendiamina in 3,4′-oksibis(fenilenamina), dolžine ne več kot 7 mm

0 %

31.12.2018

ex 5503 40 00

10

Votla rezana vlakna iz polipropilena:

| — | ki merijo 6 deciteksov ali več, vendar ne več kot 10 deciteksov; |
| --- | --- |

—

ki merijo 6 deciteksov ali več, vendar ne več kot 10 deciteksov;

| — | z močjo 3,5 cN/dteks ali več; |
| --- | --- |

—

z močjo 3,5 cN/dteks ali več;

| — | s premerom 30 μm ali več; |
| --- | --- |

—

s premerom 30 μm ali več;

za uporabo v proizvodnji otroških plenic in pleničnih predlog ter drugih sanitarnih proizvodov (1)

0 %

31.12.2016

ex 5503 90 00

ex 5506 90 00

ex 5601 30 00

20

10

10

Poli(vinil alkoholna) vlakna, ki so ali niso acetalizirana

0 %

31.12.2018

ex 5603 11 10

ex 5603 11 90

ex 5603 12 10

ex 5603 12 90

ex 5603 91 10

ex 5603 91 90

ex 5603 92 10

ex 5603 92 90

10

10

10

10

10

10

10

10

Netkan tekstil iz poli(vinil alkohola), v metraži ali narezan v pravokotnike:

| — | debeline 200 μm ali več, vendar ne več kot 280 μm in |
| --- | --- |

—

debeline 200 μm ali več, vendar ne več kot 280 μm in

| — | z maso 20 g/m2 ali več, vendar ne več kot 50 g/m2 |
| --- | --- |

—

z maso 20 g/m2 ali več, vendar ne več kot 50 g/m2

0 %

31.12.2018

ex 5603 11 10

ex 5603 11 90

20

20

Netkano blago, s težo ne več kot 20 g/m2, ki vsebujejo vpredene filamente in filamente plasti pridobljene s talilno-pihalnim postopkom, zlepljene v sendvič z dvema zunanjima plastema, ki vsebujejo fine neskončne filamente (s premerom ne manj kot 10 μm, vendar ne več kot 20 μm) in notranjo plastjo z zelo finimi neskončnimi filamenti (s premerom ne manj kot 1 μm, vendar ne več kot 5 μm) za proizvodnjo otroških plenic, pleničnih predlog in podobnih sanitarnih izdelkov (1)

0 %

31.12.2017

ex 5603 12 90

ex 5603 13 90

ex 5603 14 90

ex 5603 92 90

ex 5603 93 90

ex 5603 94 90

30

30

10

60

40

30

Netkan tekstil iz vlaken iz aromatskih poliamidnih vlaken, dobljenih s polikondenzacijo m-fenilendiamina in izoftalne kisline, v metraži ali narezane v pravokotnike

0 %

31.12.2018

ex 5603 12 90

50

Netkano blago:

| — | z maso 30 g/m2 ali več, vendar ne več kot 60 g/m2, |
| --- | --- |

—

z maso 30 g/m2 ali več, vendar ne več kot 60 g/m2,

| — | ki vsebuje vlakna polipropilena ali polipropilena in polietilena, |
| --- | --- |

—

ki vsebuje vlakna polipropilena ali polipropilena in polietilena,

| — | potiskano ali ne, |
| --- | --- |

—

potiskano ali ne,

| — | na eni strani s krožnimi bunkicami s premerom 4 mm na 65 % skupne površine, ki so sestavljene iz dvignjenih nepovezanih kodrastih vlaken, pritrjenih na podlago, primernih za pritrditev ekstrudiranih materialov za zapenjanje, preostalih 35 % površine pa je sestavljenih iz povezanih vlaken, in |
| --- | --- |

—

na eni strani s krožnimi bunkicami s premerom 4 mm na 65 % skupne površine, ki so sestavljene iz dvignjenih nepovezanih kodrastih vlaken, pritrjenih na podlago, primernih za pritrditev ekstrudiranih materialov za zapenjanje, preostalih 35 % površine pa je sestavljenih iz povezanih vlaken, in

| — | na drugi strani iz gladke neteksturirane površine, |
| --- | --- |

—

na drugi strani iz gladke neteksturirane površine,

za uporabo pri proizvodnji otroških plenic, pleničnih predlog in podobnih sanitarnih izdelkov (1)

0 %

31.12.2017

ex 5603 12 90

ex 5603 13 90

60

60

Netkan tekstil iz vpredenega polietilena, z maso več kot 60 g/m2, vendar ne več kot 80 g/m2 in z zračno upornostjo (Gurley) 8 s ali več, vendar ne več kot 36 s (določeno po postopku ISO 5636/5)

0 %

31.12.2018

ex 5603 12 90

ex 5603 13 90

ex 5603 92 90

ex 5603 93 90

70

70

40

10

Netkan tekstil iz polipropilena:

| — | s plastjo, pridobljeno s talilno-pihalnim postopkim, na obeh straneh laminiran z vpredenimi filamenti polipropilena, |
| --- | --- |

—

s plastjo, pridobljeno s talilno-pihalnim postopkim, na obeh straneh laminiran z vpredenimi filamenti polipropilena,

| — | z maso ne več kot 150 g/m2, |
| --- | --- |

—

z maso ne več kot 150 g/m2,

| — | v metraži ali enostavno narezan v kvadrate ali pravokotnike in |
| --- | --- |

—

v metraži ali enostavno narezan v kvadrate ali pravokotnike in

| — | neimpregniran |
| --- | --- |

—

neimpregniran

0 %

31.12.2018

ex 5603 13 10

ex 5603 14 10

10

10

Električno neprevoden netkan tekstil, sestavljen iz osrednjega poli(etilentereftalatskega) filma, z obeh strani laminiziran z ne naravnost poravnanimi vlakni poli(etilentereftalata) in z obeh strani prevlečen z visoko temperaturno odporno električno neprevodno smolo, ki tehta 147 g/m2 ali več, vendar ne več kot 265 g/m2, z neizotropsko natezno trdnostjo v obe smeri, ki se uporablja kot material za električno izolacijo

0 %

31.12.2018

ex 5603 13 10

20

Netkan tekstil iz vpredenega polietilena, s premazom,

| — | z maso več kot 80 g/m2,vendar ne več kot 105 g/m2 in |
| --- | --- |

—

z maso več kot 80 g/m2,vendar ne več kot 105 g/m2 in

| — | z zračno upornostjo (Gurley) 8 sekund ali več, vendar ne več kot 75 sekund (določeno po postopku ISO5636/5) |
| --- | --- |

—

z zračno upornostjo (Gurley) 8 sekund ali več, vendar ne več kot 75 sekund (določeno po postopku ISO5636/5)

0 %

31.12.2015

ex 5603 14 90

40

Netkan tekstil, iz sukane niti iz (poli)etilen tereftalata;

| — | z maso 160 g/m2 ali več, vendar največ 300 g/m2, |
| --- | --- |

—

z maso 160 g/m2 ali več, vendar največ 300 g/m2,

| — | laminiran na eni strani ali ne, z membrano ali membrano in aluminijem, |
| --- | --- |

—

laminiran na eni strani ali ne, z membrano ali membrano in aluminijem,

ki se uporablja za proizvodnjo industrijskih filtrov

0 %

31.12.2018

ex 5603 92 90

ex 5603 93 90

20

20

Netkan tekstil, ki sestoji iz osrednje plasti, dobljene po talilno-pihalnem postopku iz termoplastičnega elastomera, laminirane na obeh straneh z vpredenimi filamenti polipropilena

0 %

31.12.2018

ex 5603 92 90

ex 5603 94 90

70

40

Netkan tekstil, ki sestoji iz več plasti mešanice vlaken, pridobljenih po talilno-pihalnem postopku ter rezanih vlaken iz polipropilena in poliestra, laminiranih ali ne na eni strani ali na obeh straneh, z vpredenimi filamenti polipropilena

0 %

31.12.2018

ex 5603 92 90

ex 5603 93 90

80

50

Netkan material iz poliolefina, sestavljen iz elastomernega sloja, na vsaki strani laminiran s filamenti iz poliolefina:

| — | teže 25 g/m2 ali več, vendar ne več kot 150 g/m2, |
| --- | --- |

—

teže 25 g/m2 ali več, vendar ne več kot 150 g/m2,

| — | v kosu ali enostavno narezan na kvadrate ali pravokotnike, |
| --- | --- |

—

v kosu ali enostavno narezan na kvadrate ali pravokotnike,

| — | neimpregniran, |
| --- | --- |

—

neimpregniran,

| — | z razteznimi lastnostmi, ki se usmerjajo navzkrižno ali s stroji; |
| --- | --- |

—

z razteznimi lastnostmi, ki se usmerjajo navzkrižno ali s stroji;

za uporabo v proizvodnji izdelkov za nego dojenčkov/otrok (1)

0 %

31.12.2016

ex 5603 94 90

20

Palice iz akrilnih vlaken, z dolžino ne več kot 50 cm, za proizvodnjo pisalnih konic (1)

0 %

31.12.2018

ex 5607 50 90

10

Nesterilna dvonitna vrv iz poli(glikolne kisline) ali poli(glikolne kisline) in njenih kopolimerov z mlečno kislino, prepletena ali vpletena, z notranjim jedrom, za proizvodnjo kirurškega materiala za šivanje (1)

0 %

31.12.2014

ex 5803 00 10

91

Gaza iz bombaža, širine manj kot 1 500 mm

0 %

31.12.2018

ex 5903 10 90

ex 5903 20 90

ex 5903 90 99

10

10

20

Pleten ali tkan material, prekrit ali prevlečen na eni strani z umetnim plastičnim materialom, v katerega so vstavljene mikrokroglice

0 %

31.12.2018

ex 5906 99 90

10

Gumiran tekstilni material, sestavljen iz osnove iz poliamida-6,6 in votka iz poliamida-6,6, poliuretana in kopolimera teraftalne kisline, p-fenilendiamina in 3,4′-oksibis(fenilenamina)

0 %

31.12.2018

ex 5907 00 00

10

Tekstilni materiali, prevlečeni z lepilom z vstavljenimi kroglicami s premerom ne več kot 150 μm

0 %

31.12.2016

ex 5911 10 00

10

Iglana klobučevina iz sintetičnih vlaken, ki ne vsebuje poliestra, vključno ali ne s klobučevino, ki vsebuje katalitične delce, ujete med sintetična vlakna, prevlečena ali prekrita na eni strani s politetrafluoretilenskim filmom, za proizvodnjo naprav za filtriranje (1)

0 %

31.12.2018

ex 5911 90 90

ex 8421 99 00

30

92

Deli opreme za prečiščevanje vode po postopku reverzibilne ozmoze, ki sestojijo predvsem iz open na osnovi plastike, znotraj podprtih s tkanimi ali netkanimi tekstilnimi materiali, ki so oviti okoli perforirane cevi, zaprtih v valjastem plastičnem ohišju z debelino stene ne več kot 4 mm, vključeni ali ne v valjastem ohišju z debelino sten 5 mm ali več

0 %

31.12.2018

ex 5911 90 90

40

Večslojne netkane blazinice za poliranje, iz poliestra, impregnirane s poliuretanom

0 %

31.12.2014

ex 6813 89 00

10

Frikcijski material, debeline manj kot 20 mm, nemontiran, za proizvodnjo frikcijskih komponent, ki se uporabljajo v avtomatskih prenosih in sklopkah (1)

0 %

31.12.2018

ex 6814 10 00

10

Aglomerirana sljuda, debeline največ 0,15 mm, v zvitkih, kalcinirana ali ne, ojačana z aramidovimi vlakni ali ne, za uporabo pri proizvodnji izolacijskih izdelkov za visokonapetostne naprave (1)

0 %

31.12.2018

ex 6903 90 90

20

Reaktorske cevi in nosilci iz silicijevega karbida, ki se uporabljajo za vstavljanje v difuzijske in oksidacijske peči za proizvodnjo polprevodniških materialov

0 %

31.12.2018

ex 6909 19 00

15

Keramični obroč s pravokotnim prečnim presekom z zunanjim premerom 19 mm ali več (+ 0,00 mm/–0,10 mm), vendar ne več kot 29 mm (+ 0,00 mm/- 0,2 mm), notranjim premerom 10 mm ali več (+ 0,00 mm/- 0,2 mm), vendar ne več kot 19 mm (+ 0,00 mm/-0,30 mm), debeline od 2 mm (± 0,10 mm) do 3,70 mm (± 0,20 mm) in odpornosti proti toploti 240 ° C ali več, ki vsebuje:

| — | 90 mas. % (± 1,5 mas. %) aluminijevega oksida, |
| --- | --- |

—

90 mas. % (± 1,5 mas. %) aluminijevega oksida,

| — | 7 mas. % (± 1 mas. %) titanovega dioksida |
| --- | --- |

—

7 mas. % (± 1 mas. %) titanovega dioksida

0 %

31.12.2017

ex 6909 19 00

20

Valjčki ali kroglice iz silicijevega nitrida (Si3N4)

0 %

31.12.2015

ex 6909 19 00

30

Nosilni material za katalizatorje, ki sestoji iz poroznega kordierita ali keramičnih kosov, s povprečno prostornino ne več kot 65 l in ki imajo na cm2 prečnega prereza najmanj en kontinualen kanal, ki je lahko na obeh straneh odprt ali zaprt na eni strani

0 %

31.12.2018

ex 6909 19 00

ex 6914 90 00

50

20

Keramični izdelki, narejeni iz neskončnih filamentov iz keramičnih oksidov, ki vsebujejo:

| — | 2 mas. % ali več diborovega trioksida, |
| --- | --- |

—

2 mas. % ali več diborovega trioksida,

| — | 28 mas. % ali manj silicijevega dioksida in |
| --- | --- |

—

28 mas. % ali manj silicijevega dioksida in

| — | 60 mas. % ali več dialuminijevega trioksida |
| --- | --- |

—

60 mas. % ali več dialuminijevega trioksida

0 %

31.12.2018

ex 6909 19 00

60

Nosilni material za katalizatorje, sestavljen iz poroznih keramičnih kosov iz mešanice silicijevega karbida in silicija, trdote manj kot 9 po Mohsovi lestvici, s skupno prostornino ne več kot 65 litrov, z enim ali več zaprtimi kanali na zadnjem delu na cm2 površine preseka

0 %

31.12.2018

ex 6909 19 00

70

Nosilci za katalizatorje ali filtre, sestavljeni iz porozne keramike, ki vsebuje predvsem aluminijeve in titanove okside; s skupno prostornino ne več kot 65 litrov in najmanj enim kanalom (odprtim na eni ali na obeh straneh) na cm2 preseka

0 %

31.12.2018

ex 6909 19 00

80

Keramični toplotni odvodi, ki vsebujejo:

| — | 66 % ali več silicijevega karbida; |
| --- | --- |

—

66 % ali več silicijevega karbida;

| — | 15 % ali več aluminijevega oksida; |
| --- | --- |

—

15 % ali več aluminijevega oksida;

za ohranjanje delovne temperature tranzistorjev, diod in integriranih vezij v proizvodih iz tarifnih številk 8521 ali 8528 (1)

0 %

31.12.2016

ex 6914 90 00

30

Keramične mikrokroglice, prosojne, pridobljene iz silicijevega dioksida in cirkonijevega dioksida, premera več kot 125 μm

0 %

31.12.2018

ex 7005 10 30

10

Float steklo:

| — | debeline 4,0 mm ali več, vendar ne več kot 4,2 mm, |
| --- | --- |

—

debeline 4,0 mm ali več, vendar ne več kot 4,2 mm,

| — | s prepustnostjo svetlobe 91 % ali več, izmerjeno z uporabo svetlobnega vira tipa D, |
| --- | --- |

—

s prepustnostjo svetlobe 91 % ali več, izmerjeno z uporabo svetlobnega vira tipa D,

| — | z odsevno plastjo prevlečeno s kositrovim dioksidom dopiranim s fluorom |
| --- | --- |

—

z odsevno plastjo prevlečeno s kositrovim dioksidom dopiranim s fluorom

0 %

31.12.2017

ex 7006 00 90

70

Float steklo:

| — | debeline 1,7 mm ali več, vendar ne več kot 1,9 mm; |
| --- | --- |

—

debeline 1,7 mm ali več, vendar ne več kot 1,9 mm;

| — | s prepustnostjo svetlobe 91 % ali več, izmerjeno s svetlobnim virom tipa D; |
| --- | --- |

—

s prepustnostjo svetlobe 91 % ali več, izmerjeno s svetlobnim virom tipa D;

| — | na eni strani prevlečeno s kositrovim dioksidom, dopiranim s fluorom, kot odsevni sloj; |
| --- | --- |

—

na eni strani prevlečeno s kositrovim dioksidom, dopiranim s fluorom, kot odsevni sloj;

| — | z obdelanimi robovi |
| --- | --- |

—

z obdelanimi robovi

0 %

31.12.2016

ex 7007 19 20

10

Steklena plošča z diagonalo 81,28 cm (± 1,5 cm) ali več, vendar ne več kot 185,42 cm (± 1,5 cm), iz kaljenega stekla; opremljena z mrežasto folijo in folijo, ki absorbira bližnje infrardeče območje svetlobe, ali z naparevanjem nanešeno prevodno plastjo, z neobveznim dodatnim antirefleksnim slojem na eni ali obeh straneh, za uporabo pri proizvodnji izdelkov iz tarifne številke 8528 (1)

0 %

31.12.2018

ex 7007 29 00

10

Steklena plošča z diagonalo 81,28 cm (± 1,5 cm) ali več, vendar ne več kot 185,42 cm (± 1,5 cm), iz 2 plošč, laminiranih ena na drugo; opremljena z mrežasto folijo in folijo, ki absorbira bližnje infrardeče območje svetlobe, ali z naparevanjem nanešeno prevodno plastjo, z neobveznim dodatnim antirefleksnim slojem na eni ali obeh straneh

0 %

31.12.2018

ex 7009 10 00

10

Elektrokromatsko samozatemnitveno steklo za ogledala motornih vozil:

| — | opremljeno s plastično oporo ali ne, |
| --- | --- |

—

opremljeno s plastično oporo ali ne,

| — | opremljeno z grelcem ali ne, |
| --- | --- |

—

opremljeno z grelcem ali ne,

| — | opremljeno z zaslonom sistema za opozarjanje na mrtvi kot (BSM) ali ne |
| --- | --- |

—

opremljeno z zaslonom sistema za opozarjanje na mrtvi kot (BSM) ali ne

0 %

31.12.2017

ex 7009 91 00

10

Steklena ogledala brez okvirja:

| — | dolžine 1 516 mm (± 1 mm); |
| --- | --- |

—

dolžine 1 516 mm (± 1 mm);

| — | širine 553 mm (± 1 mm); |
| --- | --- |

—

širine 553 mm (± 1 mm);

| — | debeline 3 mm (± 0,1 mm); |
| --- | --- |

—

debeline 3 mm (± 0,1 mm);

| — | ogledalo je od zadaj prevlečeno z zaščitno polietilensko folijo debeline 0,11 mm ali več, vendar ne več kot 0,13 mm; |
| --- | --- |

—

ogledalo je od zadaj prevlečeno z zaščitno polietilensko folijo debeline 0,11 mm ali več, vendar ne več kot 0,13 mm;

| — | vsebina svinca ne več kot 90 mg/kg in |
| --- | --- |

—

vsebina svinca ne več kot 90 mg/kg in

| — | z odpornostjo proti koroziji 72 ur ali več, potrjeno s preskusom s slano meglo ISO 9227 |
| --- | --- |

—

z odpornostjo proti koroziji 72 ur ali več, potrjeno s preskusom s slano meglo ISO 9227

0 %

31.12.2015

7011 20 00

Stekleni plašči (vključno z baloni in cevmi), odprti, in njihovi stekleni deli, brez pribora, za katodne cevi

0 %

31.12.2018

ex 7014 00 00

10

Optické prvky zo skla (iné ako sklo položky7015), opticky neopracované, iné ako signálny sklenený tovar

0 %

31.12.2018

ex 7019 12 00

ex 7019 12 00

01

21

Roving predivo številke 2 600 teksov ali več, vendar ne več kot 3 300 teksov in z izgubo pri zgorevanju 4 mas. % ali več, vendar ne več kot 8 mas. % (določeno po postopku ASM D 2584-94)

0 %

31.12.2018

ex 7019 12 00

ex 7019 12 00

02

22

Roving prediva številke 650 teksov ali več, vendar ne več kot 2 500 teksov, prevlečena s plastjo poliuretana, vključno mešanega z drugimi materiali ali ne

0 %

31.12.2018

ex 7019 12 00

ex 7019 12 00

03

23

Roving predivo številke 392 teksov ali več, vendar ne več kot 2 884 teksov, prevlečeno s plastjo akrilnega kopolimera

0 %

31.12.2018

ex 7019 12 00

ex 7019 12 00

05

25

Rovingi od 1 980 do 2 033 teksov, sestavljeni iz nepretrganih steklenih filamentov 9 μm (± 0,5 μm)

0 %

31.12.2017

ex 7019 19 10

10

Preja številke 33 teksov ali njihovega večkratnika (± 7,5 %), pridobljena iz nepretrganih vpredenih steklenih filamentov z nominalnim premerom 3,5 μm ali 4,5 μm, v kateri prevladujejo filamenti s premerom 3 μm ali več, vendar ne več kot 5,2 μm, razen tistih, ki so na ta način obdelani za izboljševanje lepljivosti na elastomere

0 %

31.12.2018

ex 7019 19 10

15

Preja iz S-stekla številke 33 teksov ali večkratnika 33 teksov (± 13 %), izdelana iz nepretrganih steklenih filamentov z vlakni premera 9 μm (– 1 μm / + 1,5 μm)

0 %

31.12.2017

ex 7019 19 10

20

Preja številke 10,3 teksa ali več, vendar ne več kot 11,9 teksa, pridobljena iz nepretrganih vpredenih steklenih filamentov, v kateri prevladujejo filamenti s premerom 4,83 μm ali več, vendar ne več kot 5,83 μm

0 %

31.12.2015

ex 7019 19 10

25

Preja številke 5,1 teksa ali več, vendar ne več kot 6,0 teksa, pridobljena iz nepretrganih vpredenih steklenih filamentov, v kateri prevladujejo filamenti s premerom 4,83 μm ali več, vendar ne več kot 5,83 μm

0 %

31.12.2015

ex 7019 19 10

30

Preja iz E-stekla, številke 22 teksov (± 1,6 teksov), pridobljena iz nepretrganih vpredenih steklenih filamentov z nominalnim premerom 7 μm, v kateri prevladujejo filamenti s premerom 6,35 μm ali več, vendar ne več kot 7,61 μm

0 %

31.12.2014

ex 7019 19 10

50

Preja številke 11 teksov ali njegovega večkratnika (± 7,5 %), pridobljena iz nepretrganih vpredenih steklenih filamentov, ki vsebuje 93 mas. odstotkov ali več silicijevega dioksida, z nominalnim premerom 6 μm ali 9 μm, razen obdelanih

0 %

31.12.2016

ex 7019 19 10

55

Stekleni kord, impregniran z gumo ali plastičnimi materiali, pridobljen iz steklenih filamentov tipa K ali U, sestavljen iz:

| — | 9 mas. % ali več, vendar ne več kot 16 mas. % magnezijevega oksida, |
| --- | --- |

—

9 mas. % ali več, vendar ne več kot 16 mas. % magnezijevega oksida,

| — | 19 mas. % ali več, vendar ne več kot 25 mas. % aluminijevega oksida, |
| --- | --- |

—

19 mas. % ali več, vendar ne več kot 25 mas. % aluminijevega oksida,

| — | 0 mas. % ali več, vendar ne več kot 2 mas. % borovega oksida, |
| --- | --- |

—

0 mas. % ali več, vendar ne več kot 2 mas. % borovega oksida,

| — | brez kalcijevega oksida, |
| --- | --- |

—

brez kalcijevega oksida,

prevlečen z lateksom, ki vsebuje vsaj rezorcinol-formaldehidne smole in klorsulfoniran polietilen

0 %

31.12.2014

ex 7019 19 10

ex 7019 90 00

60

30

Stekleni kord z visokim prožnostnim modulom (tip K), impregniran z gumo, pridobljen iz steklene filamentne preje z visokim prožnostnim modulom in z zavoji, prevlečen z lateksom, ki vsebuje rezorcinol-formaldehidove smole, ki lahko vsebuje vinilpiridin in/ali hidrogenirani akrilonitril-butadien kavčuk (HNBR)

0 %

31.12.2018

ex 7019 19 10

ex 7019 90 00

70

20

Stekleni kord, impregniran z gumo ali plastičnimi materiali, pridobljen iz steklene filamentne preje z zavoji, prevlečen z lateksom, kateri vsebuje vsaj rezorcinol-formaldehid-vinilpiridinske smole in akrilonitril-butadien kavčuk (NBR)

0 %

31.12.2018

ex 7019 19 10

ex 7019 90 00

80

40

Stekleni kord, impregniran z gumo ali plastičnimi materiali, pridobljen iz steklene filamentne preje z zavoji, prevlečen z lateksom, kateri vsebuje vsaj rezorcinol-formaldehidne smole in klorosulfoniran polietilen

0 %

31.12.2018

ex 7019 39 00

50

Netkani proizvodi iz netekstilnih steklenih vlaken za proizvodnjo zračnih filtrov in katalizatorjev (1)

0 %

31.12.2016

ex 7019 40 00

10

Tkanine iz rovinga, impregnirane z epoksi smolo, s koeficientom toplotne razteznosti med 30 °C in 120 °C (kakor je določeno z metodo IPC–TM–650) za:

| — | 10ppm ali več na °C, vendar ne več kot 12ppm na°C po dolžini in širini ter |
| --- | --- |

—

10ppm ali več na °C, vendar ne več kot 12ppm na°C po dolžini in širini ter

| — | 20ppm ali več na°C, vendar ne več kot 30ppm na°C po debelini, s točko posteklenitve pri 152 °C ali več, vendar ne več kot 153 °C (kakor je določeno z metodo IPC–TM–650) |
| --- | --- |

—

20ppm ali več na°C, vendar ne več kot 30ppm na°C po debelini, s točko posteklenitve pri 152 °C ali več, vendar ne več kot 153 °C (kakor je določeno z metodo IPC–TM–650)

0 %

31.12.2018

ex 7019 90 00

10

Netekstilna steklena vlakna, med katerimi prevladujejo vlakna s premerom manj kot 4,6 μm

0 %

31.12.2018

ex 7020 00 10

ex 7616 99 90

10

77

Podstavki za televizijski sprejemnik z ali brez konzole za pritrditev na in stabilizacijo televizijskega sprejemnika

0 %

31.12.2016

ex 7201 10 11

10

Ingoti iz surovega železa dolžine ne več kot 350 mm, širine ne več kot 150 mm, višine ne več kot 150 mm

0 %

31.12.2016

ex 7201 10 30

10

Ingoti iz surovega železa dolžine ne več kot 350 mm, širine ne več kot 150 mm, višine ne več kot 150 mm, ki po teži ne vsebujejo več kot 1 mas. % silicija

0 %

31.12.2016

7202 50 00

Fero-siliko-krom

0 %

31.12.2018

ex 7202 99 80

10

Fero – disprozijeva zlitina, ki vsebuje:

| — | 78 mas. % ali več disprozija in |
| --- | --- |

—

78 mas. % ali več disprozija in

| — | 18 mas. % ali več, vendar ne več kot 22 mas. % železa |
| --- | --- |

—

18 mas. % ali več, vendar ne več kot 22 mas. % železa

0 %

31.12.2015

ex 7318 14 99

ex 7318 14 99

20

29

Plezalni klin:

| — | je samovrezni vijak |
| --- | --- |

—

je samovrezni vijak

| — | z dolžino več kot 300 mm, |
| --- | --- |

—

z dolžino več kot 300 mm,

vrste, ki se uporablja za podpiranje rovov

0 %

31.12.2016

ex 7320 90 10

91

Ploščata spiralna vzmet iz kaljenega jekla:

| — | debeline2,67 mm ali več, vendar ne več kot4,11 mm, |
| --- | --- |

—

debeline2,67 mm ali več, vendar ne več kot4,11 mm,

| — | širine12,57 mmali več, vendar ne več kot16,01 mm, |
| --- | --- |

—

širine12,57 mmali več, vendar ne več kot16,01 mm,

| — | navora18,05Nm ali več, vendar ne več kot73,5Nm, |
| --- | --- |

—

navora18,05Nm ali več, vendar ne več kot73,5Nm,

| — | s kotom med neobremenjenim in nominalnim položajem v napetem stanju76 ° ali več, vendar ne več kot218 °, |
| --- | --- |

—

s kotom med neobremenjenim in nominalnim položajem v napetem stanju76 ° ali več, vendar ne več kot218 °,

za uporabo v proizvodnji napenjalcev za pogonske jermene za motorje z notranjim izgorevanjem (1)

0 %

31.12.2018

ex 7325 99 10

20

Glava sidra iz vroče pocinkanega nodularnega litega železa, ki se uporablja v proizvodnji zemeljskih sider

0 %

31.12.2014

ex 7326 20 00

20

Kovinska volna, sestavljena iz številnih žic iz nerjavnega jekla s premeri od 0,017 mm do 0,070 mm, strjenih s sintranjem in valjanjem

0 %

31.12.2016

ex 7410 11 00

ex 8507 90 80

ex 8545 90 90

10

60

30

Zvitek laminatne folije iz grafita in bakra:

| — | s širino najmanj 610 mm in največ 620 mm ter |
| --- | --- |

—

s širino najmanj 610 mm in največ 620 mm ter

| — | s premerom najmanj 690 mm in največ 710 mm |
| --- | --- |

—

s premerom najmanj 690 mm in največ 710 mm

za uporabo pri proizvodnji litijsko-ionskih akumulatorjev za električna vozila (1)

0 %

31.12.2016

ex 7410 21 00

10

List ali plošča iz politetrafluoretilena, z aluminijevim oksidom ali titanijevim dioksidom kot polnilom, ali pa ojačena s tkanino iz steklenih vlaken, na obeh straneh prevlečena z bakreno folijo

0 %

31.12.2018

ex 7410 21 00

30

Folija iz poliimida, z epoksidnimi smolami in/ali steklenimi vlakni ali brez, ki je na eni ali obeh straneh prekrita z bakreno folijo

0 %

31.12.2018

ex 7410 21 00

40

Listi ali plošče

| — | sestavljeni vsaj iz osrednjega sloja papirja ali osrednjega lista katere koli vrste netkanih vlaken, na vsaki strani ojačanega s tkanino iz steklenih vlaken in impregniranega z epoksidno smolo, ali |
| --- | --- |

—

sestavljeni vsaj iz osrednjega sloja papirja ali osrednjega lista katere koli vrste netkanih vlaken, na vsaki strani ojačanega s tkanino iz steklenih vlaken in impregniranega z epoksidno smolo, ali

| — | iz več slojev papirja, impregniranega s fenolno smolo, |
| --- | --- |

—

iz več slojev papirja, impregniranega s fenolno smolo,

ki so na eni ali na obeh straneh prevlečeni z bakreno plastjo debeline največ 0,15 mm

0 %

31.12.2018

ex 7410 21 00

50

Plošče,

| — | sestavljene iz vsaj ene plasti tkanine iz steklenih vlaken, impregnirane z epoksidno smolo, |
| --- | --- |

—

sestavljene iz vsaj ene plasti tkanine iz steklenih vlaken, impregnirane z epoksidno smolo,

| — | prevlečene na eni ali na obeh straneh z bakreno folijo debeline največ 0,15 mm in |
| --- | --- |

—

prevlečene na eni ali na obeh straneh z bakreno folijo debeline največ 0,15 mm in

| — | z dielektrično konstanto (DK) manj kot 3,9 in faktorjem izgub (Df) manj kot 0,015 pri merilni frekvenci 10 GHz, merjeno v skladu z IPC-TM-650 |
| --- | --- |

—

z dielektrično konstanto (DK) manj kot 3,9 in faktorjem izgub (Df) manj kot 0,015 pri merilni frekvenci 10 GHz, merjeno v skladu z IPC-TM-650

0 %

31.12.2018

ex 7410 21 00

60

Plošče, zvitki ali listi iz umetne smole:

| — | debeline ne več kot 25 μm, |
| --- | --- |

—

debeline ne več kot 25 μm,

| — | prevlečeni na obeh straneh z bakreno plastjo debeline ne več kot 0,15 mm, |
| --- | --- |

—

prevlečeni na obeh straneh z bakreno plastjo debeline ne več kot 0,15 mm,

| — | s kapacitivnostjo 1,09 pF/mm2 ali več, |
| --- | --- |

—

s kapacitivnostjo 1,09 pF/mm2 ali več,

za uporabo v prozvodnji tiskanih vezij (1)

0 %

31.12.2018

ex 7410 21 00

70

Plošče, zvitki ali listi

| — | z vsaj eno plastjo tkanih steklenih vlaken, impregniranih z ognjezaviralno umetno smolo in s točko posteklenitve (Tg) pri več kot 170 °C (določeno z IPC-TM-650, metoda 2.4.25), |
| --- | --- |

—

z vsaj eno plastjo tkanih steklenih vlaken, impregniranih z ognjezaviralno umetno smolo in s točko posteklenitve (Tg) pri več kot 170 °C (določeno z IPC-TM-650, metoda 2.4.25),

| — | prevlečeni na eni ali na obeh straneh z bakreno plastjo debeline ne več kot 0,15 mm, |
| --- | --- |

—

prevlečeni na eni ali na obeh straneh z bakreno plastjo debeline ne več kot 0,15 mm,

za uporabo v proizvodnji tiskanih vezij (1)

0 %

31.12.2018

ex 7419 99 90

ex 7616 99 90

91

60

Kolut (tarča) z oblogo iz molibdenovega silicida:

| — | ki vsebuje 1 mg/kg ali manj natrija in |
| --- | --- |

—

ki vsebuje 1 mg/kg ali manj natrija in

| — | ki je pritrjena na podlago iz bakra ali aluminija |
| --- | --- |

—

ki je pritrjena na podlago iz bakra ali aluminija

0 %

31.12.2018

7601 20 20

Bloki in drogovi iz surove aluminijeve zlitine

4 %

31.12.2018

ex 7601 20 20

10

Bloki in drogovi iz aluminijeve zlitine, ki vsebujejo litij

0 %

31.12.2017

ex 7604 21 00

ex 7604 29 90

10

30

Profili, izdelani iz aluminijevih zlitin skladno s standardom EN AW-6063 T5

| — | anodizirani |
| --- | --- |

—

anodizirani

| — | lakirani ali ne |
| --- | --- |

—

lakirani ali ne

| — | z debelino stene 0,5 mm (± 1,2 %) ali več, vendar ne več kot 0,8 mm (± 1,2 %) |
| --- | --- |

—

z debelino stene 0,5 mm (± 1,2 %) ali več, vendar ne več kot 0,8 mm (± 1,2 %)

za uporabo v proizvodnji blaga iz tarifne številke 8302 (1)

0 %

31.12.2018

ex 7604 29 10

ex 7606 12 99

10

20

Listi in palice iz zlitin aluminija in litija

0 %

31.12.2015

ex 7605 19 00

10

Nelegirana aluminijeva žica, premera 2 mm ali več, vendar ne več kot 6 mm, prevlečena s plastjo bakra debeline 0,032 mm ali več, vendar ne več kot 0,117 mm

0 %

31.12.2018

ex 7606 12 92

ex 7607 11 90

20

20

Legiran trak iz aluminija in magnezija:

| — | v zvitkih; |
| --- | --- |

—

v zvitkih;

| — | debeline 0,14 mm ali več, vendar ne več kot 0,40 mm; |
| --- | --- |

—

debeline 0,14 mm ali več, vendar ne več kot 0,40 mm;

| — | širine 12,5 mm ali več, vendar ne več kot 359 mm; |
| --- | --- |

—

širine 12,5 mm ali več, vendar ne več kot 359 mm;

| — | natezne trdnosti 285 N/mm2 ali več; |
| --- | --- |

—

natezne trdnosti 285 N/mm2 ali več;

| — | raztezka do pretrga pri 1 % ali več ter |
| --- | --- |

—

raztezka do pretrga pri 1 % ali več ter

ki vsebuje:

| — | 93,3 mas. % ali več aluminija; |
| --- | --- |

—

93,3 mas. % ali več aluminija;

| — | 2,2 mas. % ali več, vendar ne več kot 5 mas. % magnezija in |
| --- | --- |

—

2,2 mas. % ali več, vendar ne več kot 5 mas. % magnezija in

| — | največ 1,8 mas. % drugih elementov |
| --- | --- |

—

največ 1,8 mas. % drugih elementov

0 %

31.12.2017

ex 7607 11 90

10

Ravna aluminijasta folija z naslednjimi parametri:

| — | vsebnostjo aluminija 99,98 mas. % ali več |
| --- | --- |

—

vsebnostjo aluminija 99,98 mas. % ali več

| — | debelino 0,070 mm ali več, vendar ne več kot 0,125 mm |
| --- | --- |

—

debelino 0,070 mm ali več, vendar ne več kot 0,125 mm

| — | kubično teksturo |
| --- | --- |

—

kubično teksturo

vrste, ki se uporablja pri visokonapetostnem jedkanju (1)

0 %

31.12.2016

ex 7607 11 90

40

Aluminijasta folija v zvitkih:

| — | s čistostjo 99,99 mas. %, |
| --- | --- |

—

s čistostjo 99,99 mas. %,

| — | debeline 0,021 mm ali več, vendar ne več kot 0,2 mm, |
| --- | --- |

—

debeline 0,021 mm ali več, vendar ne več kot 0,2 mm,

| — | širine 500 mm, |
| --- | --- |

—

širine 500 mm,

| — | s površinsko plastjo oksida debeline s 3 do 4 mm, |
| --- | --- |

—

s površinsko plastjo oksida debeline s 3 do 4 mm,

| — | in s kubično teksturo, več kot 95 % |
| --- | --- |

—

in s kubično teksturo, več kot 95 %

0 %

31.12.2016

ex 7607 19 90

ex 8507 90 80

10

80

Plošča v obliki zvitka, z laminatom iz litija in mangana, vezanim na aluminij:

| — | s širino 595 mm ali več, vendar ne več kot 605 mm in |
| --- | --- |

—

s širino 595 mm ali več, vendar ne več kot 605 mm in

| — | s premerom 690 mm ali več, vendar ne več kot 710 mm |
| --- | --- |

—

s premerom 690 mm ali več, vendar ne več kot 710 mm

za uporabo pri proizvodnji litijsko-ionskih akumulatorjev za električna vozila (1)

0 %

31.12.2016

ex 7607 20 90

10

Večplastna aluminijasta folija skupne debeline ne več kot 0,123 mm iz sloja aluminija debeline ne več kot 0,040 mm, podlage iz poliamida in polipropilena ter zaščitnega sloja pred korozijo s fluorovodikovo kislino, za uporabo pri proizvodnji litij-polimernih baterij (1)

0 %

31.12.2017

ex 7607 20 90

20

Folija z lubrikantom za vrtanje s skupno debelino ne več kot 350 μm, sestavljena iz:

| — | aluminijeve folije z debelino 70 μm ali več, vendar ne več kot 150 μm; |
| --- | --- |

—

aluminijeve folije z debelino 70 μm ali več, vendar ne več kot 150 μm;

| — | v vodi topnega maziva z debelino 20 μm ali več, vendar ne več kot 200 μm, ki je pri sobni temperaturi v trdem stanju |
| --- | --- |

—

v vodi topnega maziva z debelino 20 μm ali več, vendar ne več kot 200 μm, ki je pri sobni temperaturi v trdem stanju

0 %

31.12.2015

ex 7613 00 00

20

Kontejner iz aluminija, brezšiven, za stisnjen naraven plin ali stisnjen vodik, v celoti vstavljen v plašč iz spojine epoksi-ogljikovih vlaken, prostornine 172 l (± 10 %) in z maso (brez polnjenja) ne več kot 64 kg

0 %

31.12.2018

ex 7616 99 90

15

Satasti aluminijevi bloki, kakršni se uporabljajo pri proizvodnji letalskih delov

0 %

31.12.2018

ex 7616 99 90

ex 8482 80 00

ex 8803 30 00

70

10

40

Vpenjalno orodje za izdelavo pogonskih gredi repnega rotorja helikopterjev (1)

0 %

31.12.2016

ex 7616 99 90

75

Deli v obliki pravokotnega okvira:

| — | iz pobarvanega aluminija, |
| --- | --- |

—

iz pobarvanega aluminija,

| — | dolžine 1 011 mm ali več, vendar največ 1 500 mm, |
| --- | --- |

—

dolžine 1 011 mm ali več, vendar največ 1 500 mm,

| — | širine 622 mm ali več, vendar največ 900 mm, |
| --- | --- |

—

širine 622 mm ali več, vendar največ 900 mm,

| — | debeline 0,6 mm (± 0,1 mm), |
| --- | --- |

—

debeline 0,6 mm (± 0,1 mm),

ki se uporabljajo za proizvodnjo televizijskih sprejemnikov

0 %

31.12.2017

ex 8102 10 00

10

Molibden v obliki praha

| — | s čistočo 99 mas. % ali več in |
| --- | --- |

—

s čistočo 99 mas. % ali več in

| — | z delci velikosti 1,0 μm ali več, vendar ne več kot 5,0 μm |
| --- | --- |

—

z delci velikosti 1,0 μm ali več, vendar ne več kot 5,0 μm

0 %

31.12.2017

8104 11 00

Surov magnezij, ki vsebuje vsaj 99,8 mas % magnezija

0 %

31.12.2018

ex 8104 30 00

30

Magnezij v obliki prahu:

| — | čistote 99,5 mas. % ali več, |
| --- | --- |

—

čistote 99,5 mas. % ali več,

| — | z velikostjo delcev 0,2 mm ali več, vendar ne več kot 0,8 mm |
| --- | --- |

—

z velikostjo delcev 0,2 mm ali več, vendar ne več kot 0,8 mm

0 %

31.12.2015

ex 8104 90 00

10

Brušeni in polirani magnezijevi listi z merami ne več kot 1 500 mm × 2 000 mm, prekriti na eni strani z epoksidno smolo, ki ni občutljiva na svetlobo

0 %

31.12.2018

ex 8105 90 00

10

Palice in žice iz kobaltove zlitine, ki vsebujejo:

| — | 35 mas. % (± 2 %) kobalta, |
| --- | --- |

—

35 mas. % (± 2 %) kobalta,

| — | 25 mas. % (± 1 %) niklja, |
| --- | --- |

—

25 mas. % (± 1 %) niklja,

| — | 19 mas. % (± 1 %) kroma in |
| --- | --- |

—

19 mas. % (± 1 %) kroma in

| — | 7 mas. % (± 2 %) železa, |
| --- | --- |

—

7 mas. % (± 2 %) železa,

ki ustrezajo specifikacijam materiala AMS 5842 in se uporabljajo v vesoljski industriji

0 %

31.12.2017

ex 8108 20 00

10

Titanova goba

0 %

31.12.2018

ex 8108 20 00

30

Titan v prahu z deležem ostanka na situ s širino rež 0,224 mm 90 mas. % ali več

0 %

31.12.2018

ex 8108 30 00

10

Odpadki in ostanki titana in titanovih zlitin, razen tistih, ki vsebujejo 1 mas. % ali več, vendar ne več kot 2 mas. % aluminija

0 %

31.12.2018

ex 8108 90 30

10

Palice iz titanove zlitine v skladu s standardom EN 2002-1, standardom EN 4267 ali DIN 65040

0 %

31.12.2014

ex 8108 90 30

20

Palice in žica iz zlitine titana in aluminija, ki vsebuje 1 mas. % ali več, vendar ne več kot 2 mas. % aluminija, za proizvodnjo dušilcev zvoka in izpušnih cevi iz tarifnih podštevilk 8708 92 ali 8714 10 00 (1)

0 %

31.12.2017

ex 8108 90 30

30

Žica iz titanij-aluminij-vanadijeve zlitine (TiAl6V4), ki izpolnjuje standarda AMS 4928 in 4967

0 %

31.12.2015

ex 8108 90 30

40

Žica iz titanove zlitine, ki vsebuje:

| — | 22 mas. % (± 3 %) vanadija in |
| --- | --- |

—

22 mas. % (± 3 %) vanadija in

| — | 4 mas. % (± 0,5 %) aluminija |
| --- | --- |

—

4 mas. % (± 0,5 %) aluminija

0 %

31.12.2016

ex 8108 90 50

10

Zlitina titana in aluminija, ki vsebuje 1 mas. % ali več, vendar ne več kot 2 mas. % aluminija, v obliki listov, plošč ali zvitkov, debeline 0,49 mm ali več, vendar ne več kot 3,1 mm in širine 1 000 mm ali več, vendar ne več kot 1 254 mm, za proizvodnjo izdelkov iz tar. podšt. 8714 10 00 (1)

0 %

31.12.2018

ex 8108 90 50

30

Zlitina titana in silicija, ki vsebuje 0,15 mas. % ali več, vendar ne več kot 0,60 mas. % silicija, v lističih ali zvitkih, ki se uporablja pri proizvodnji:

| — | izpušnih sistemov za motorje z notranjim izgorevanjem ali |
| --- | --- |

—

izpušnih sistemov za motorje z notranjim izgorevanjem ali

| — | cevi iz tar. podšt. 8108 90 60 (1) |
| --- | --- |

—

cevi iz tar. podšt. 8108 90 60 (1)

0 %

31.12.2017

ex 8108 90 50

50

Plošče, listi, trakovi in folije iz zlitine titana, bakra in niobija, ki vsebuje 0,8 mas. % ali več, vendar ne več kot 1,2 mas. % bakra ter 0,4 mas. % ali več, vendar ne več kot 0,6 mas. % niobija

0 %

31.12.2017

ex 8108 90 50

60

Plošče, listi, trakovi in folije iz zlitine titana, aluminija, silicija in niobija, ki vsebujejo

| — | 0,4 mas. % ali več, vendar ne več kot 0,6 mas. % aluminija, |
| --- | --- |

—

0,4 mas. % ali več, vendar ne več kot 0,6 mas. % aluminija,

| — | 0,35 mas. % ali več, vendar ne več kot 0,55 mas. % silicija ter |
| --- | --- |

—

0,35 mas. % ali več, vendar ne več kot 0,55 mas. % silicija ter

| — | 0,1 mas. % ali več, vendar ne več kot 0,3 mas. % niobija |
| --- | --- |

—

0,1 mas. % ali več, vendar ne več kot 0,3 mas. % niobija

0 %

31.12.2018

ex 8108 90 50

70

Trakovi iz titanove zlitine, ki vsebujejo

| — | 15 mas. % (± 1 %) vanadija |
| --- | --- |

—

15 mas. % (± 1 %) vanadija

| — | 3 mas. % (± 0,5 %) kroma |
| --- | --- |

—

3 mas. % (± 0,5 %) kroma

| — | 3 mas. % (± 0,5 %) kositra in |
| --- | --- |

—

3 mas. % (± 0,5 %) kositra in

| — | 3 mas. % (± 0,5 %) aluminija |
| --- | --- |

—

3 mas. % (± 0,5 %) aluminija

0 %

31.12.2016

ex 8108 90 50

75

Plošče, listi, trakovi in folije iz titanove zlitine, ki vsebujejo:

| — | 0,3 mas. % ali več, vendar ne več kot 0,7 mas. % aluminija in |
| --- | --- |

—

0,3 mas. % ali več, vendar ne več kot 0,7 mas. % aluminija in

| — | 0,25 mas. % ali več, vendar ne več kot 0,6 mas. % silicija |
| --- | --- |

—

0,25 mas. % ali več, vendar ne več kot 0,6 mas. % silicija

0 %

31.12.2016

ex 8108 90 50

85

Plošče, trakovi in folije iz nelegiranega titana

0 %

31.12.2017

ex 8108 90 90

ex 9003 90 00

20

10

Deli okvirov za očala, vključno z vijaki, ki se uporabljajo za okvire za očala, iz titanove zlitine

0 %

31.12.2016

ex 8109 20 00

10

Nelegiran cirkonij v obliki gobe ali ingotov, ki vsebuje več kot 0,01 mas. % hafnija za uporabo v proizvodnji cevi, palic ali ingotov v kemični industriji, ki se povečajo s pretaljevanjem (1)

0 %

31.12.2018

ex 8110 10 00

10

Antimon v obliki ingotov

0 %

31.12.2018

ex 8112 99 30

10

Zlitina niobija (kolumbija) in titana, v obliki palic

0 %

31.12.2018

ex 8113 00 20

10

Kermeti v obliki blokov, ki vsebujejo 60 mas. % ali več aluminija in 5 mas. % ali več borovega karbida

0 %

31.12.2016

ex 8113 00 90

10

Nosilna plošča iz aluminijevega silicijevega karbida (AlSiC-9) za elektronska vezja

0 %

31.12.2017

ex 8207 30 10

10

Sklop za prenos in/ali tandem stiskalnega orodja za hladno oblikovanje, stiskanje, vlečenje, rezanje, prerezovanje, upogibanje, kalibracijo in izdolbljanje kovinskih plošč za uporabo v proizvodnji delov okvira motornih vozil (1)

0 %

31.12.2017

ex 8301 60 00

ex 8413 91 00

ex 8419 90 85

ex 8438 90 00

ex 8468 90 00

ex 8476 90 00

ex 8479 90 80

ex 8481 90 00

ex 8503 00 99

ex 8515 90 00

ex 8531 90 85

ex 8536 90 85

ex 8543 90 00

ex 8708 91 99

ex 8708 99 97

ex 9031 90 85

10

20

20

10

10

10

87

20

45

20

20

96

50

10

30

30

Tipkovnice, ki so v celoti iz silikona ali polikarbonata, vključno s tipkami z napisom, ki vsebujejo elektronsko vezje

0 %

31.12.2015

ex 8309 90 90

10

Aluminijasti pokrovi za pločevinke s tako imenovanim poteznim obročkom za premer odprtine 136,5 mm (± 1 mm)

0 %

31.12.2018

ex 8401 30 00

20

Neobsevana šesterokotna gorilna kartuša za uporabo v nuklearnih reaktorjih (1)

0 %

31.12.2018

ex 8405 90 00

ex 8708 21 10

ex 8708 21 90

10

10

10

Kovinska prevleka plinskih generatorjev za prednapenjanje varnostnega pasu v avtomobilu

0 %

31.12.2014

ex 8407 33 20

ex 8407 33 80

ex 8407 90 80

ex 8407 90 90

10

10

10

10

Batni motorji z notranjim zgorevanjem, na vžig s svečkami, z izmeničnim ali vrtilnim gibanjem bata, s prostornino valjev ne manj kot 300 cm3 in močjo ne manj kot 6 kW, vendar ne več kot 20,0 kW, za proizvodnjo:

| — | samovoznih vrtnih kosilnic s sedežem iz tarifne podštevilke 8433 11 51 in ročno upravljanih vrtnih kosilnic iz tarifne podštevilke 8433 11 90 |
| --- | --- |

—

samovoznih vrtnih kosilnic s sedežem iz tarifne podštevilke 8433 11 51 in ročno upravljanih vrtnih kosilnic iz tarifne podštevilke 8433 11 90

| — | traktorjev iz tarifne podštevilke 8701 90 11, katerih glavna funkcija je enaka funkciji vrtne kosilnice |
| --- | --- |

—

traktorjev iz tarifne podštevilke 8701 90 11, katerih glavna funkcija je enaka funkciji vrtne kosilnice

| — | štiritaktnih kosilnic z motorjem prostornine valja ne manj kot 300 cm3 iz tarifne podštevilke 8433 20 10 ali |
| --- | --- |

—

štiritaktnih kosilnic z motorjem prostornine valja ne manj kot 300 cm3 iz tarifne podštevilke 8433 20 10 ali

| — | snežnih plugov in snežnih odmetalnikov iz tarifne podštevilke 8430 20 (1) |
| --- | --- |

—

snežnih plugov in snežnih odmetalnikov iz tarifne podštevilke 8430 20 (1)

0 %

31.12.2017

ex 8407 90 10

10

Štiritaktni bencinski motorji z delovno prostornino valja, ne več kot 250 cm3, za uporabo v proizvodnji kosilnic iz tarifne podštevilke 8433 11, motornih kosilnic iz tarifne podštevilke 8433 20 10, roto kultivatorjev iz tarifne podštevilke 8432 29 50, vrtnih drobilnikov iz tarifne podštevilke 8436 80 90 ali skarifaktorjev iz podštevilke 8432 29 10 (1)

0 %

31.12.2016

ex 8407 90 90

20

Kompakten motorni sistem na tekoči naftni plin s:

| — | 6 cilindri; |
| --- | --- |

—

6 cilindri;

| — | izhodno močjo 75 kW ali več, vendar ne več kot 80 kW; |
| --- | --- |

—

izhodno močjo 75 kW ali več, vendar ne več kot 80 kW;

| — | sesalnimi in izpušnimi ventili, ki so oblikovani tako, da pri težkih vozilih neprestano delujejo, |
| --- | --- |

—

sesalnimi in izpušnimi ventili, ki so oblikovani tako, da pri težkih vozilih neprestano delujejo,

za uporabo v proizvodnji vozil iz tarifne številke 8427 (1)

0 %

31.12.2015

ex 8408 90 41

20

Dizelski motorji z močjo ne več kot 15 kW, z dvema ali tremi valji, za uporabo v proizvodnji sistemov za kontrolo temperature, ki so vgrajeni v vozila (1)

0 %

31.12.2018

ex 8408 90 43

20

Dizelski motorji z močjo ne več kot 30 kW, s štirimi valji, za uporabo v proizvodnji sistemov za kontrolo temperature, ki so vgrajeni v vozila (1)

0 %

31.12.2018

ex 8408 90 43

ex 8408 90 45

ex 8408 90 47

30

20

30

4 Cilindrični, 4 ciklični, tekočinsko hlajeni motor s kompresijskim vžigom:

| — | z zmogljivostjo največ 3 850 cm3 in |
| --- | --- |

—

z zmogljivostjo največ 3 850 cm3 in

| — | z nazivno izhodno vrednostjo 15 kW ali več, vendar ne več kot 55 kW |
| --- | --- |

—

z nazivno izhodno vrednostjo 15 kW ali več, vendar ne več kot 55 kW

za uporabo v proizvodnji vozil pod tarifno številko 8427 (1)

0 %

31.12.2017

ex 8408 90 47

40

4-cilindrični, 4-ciklični, tekočinsko hlajeni motor s kompresijskim vžigom:

| — | z zmogljivostjo največ 3 850 cm3, |
| --- | --- |

—

z zmogljivostjo največ 3 850 cm3,

| — | z nazivno izhodno močjo 55 kW ali več, vendar ne več kot 85 kW, |
| --- | --- |

—

z nazivno izhodno močjo 55 kW ali več, vendar ne več kot 85 kW,

za uporabo v proizvodnji vozil pod tarifno številko 8427 (1)

0 %

31.12.2018

ex 8409 91 00

ex 8409 99 00

10

20

Izpušni kolektor v skladu s standardom DIN EN 13835, z ohišjem turbine ali brez, s štirimi vstopnimi odprtinami, za uporabo proizvodnji izpušnih kolektorjev, ki se jih krivi, valja, vrta in/ali drugače preoblikuje (1)

0 %

31.12.2016

ex 8409 99 00

ex 8479 90 80

10

85

Injektorji z elektromagnetnim ventilom za optimizirano atomizacijo v zgorevalni komori motorja

0 %

31.12.2016

ex 8411 99 00

30

Sestavni del plinske turbine v obliki kolesa z rezili, kot se uporablja v turbopuhalih:

| — | iz precizno ulite zlitine na osnovi niklja v skladu s standardom DIN G- NiCr13Al16MoNb ali DIN NiCo10W10Cr9AlTi ali AMS AISI:686, |
| --- | --- |

—

iz precizno ulite zlitine na osnovi niklja v skladu s standardom DIN G- NiCr13Al16MoNb ali DIN NiCo10W10Cr9AlTi ali AMS AISI:686,

| — | odporne proti toploti največ 1 100°C, |
| --- | --- |

—

odporne proti toploti največ 1 100°C,

| — | s premerom 30 mm ali več, vendar največ 80 mm, |
| --- | --- |

—

s premerom 30 mm ali več, vendar največ 80 mm,

| — | višine najmanj 30 mm, vendar največ 50 mm |
| --- | --- |

—

višine najmanj 30 mm, vendar največ 50 mm

0 %

31.12.2017

ex 8411 99 00

40

Sestavni del plinske turbine v obliki spirale, kot se uporablja v turbopuhalih:

| — | iz nerjaveče zlitine, |
| --- | --- |

—

iz nerjaveče zlitine,

| — | odporen proti toploti največ 1 050 °C, |
| --- | --- |

—

odporen proti toploti največ 1 050 °C,

| — | s premerom 100 mm ali več, vendar največ 200 mm, |
| --- | --- |

—

s premerom 100 mm ali več, vendar največ 200 mm,

| — | z višino 100 mm ali več, vendar največ 150 mm, |
| --- | --- |

—

z višino 100 mm ali več, vendar največ 150 mm,

| — | z izpušnim kolektorjem motorja ali brez njega |
| --- | --- |

—

z izpušnim kolektorjem motorja ali brez njega

0 %

31.12.2018

ex 8411 99 00

50

Aktivator za enostopenjsko turbopuhalo:

| — | z vgrajenim vodom in povezovalno obojko, |
| --- | --- |

—

z vgrajenim vodom in povezovalno obojko,

| — | iz nerjaveče zlitine, |
| --- | --- |

—

iz nerjaveče zlitine,

| — | z vodi z obratovalno razdaljo 20 mm, |
| --- | --- |

—

z vodi z obratovalno razdaljo 20 mm,

| — | z dolžino največ 350 mm, |
| --- | --- |

—

z dolžino največ 350 mm,

| — | s premerom največ 75 mm, |
| --- | --- |

—

s premerom največ 75 mm,

| — | z višino največ 50 mm |
| --- | --- |

—

z višino največ 50 mm

0 %

31.12.2018

ex 8413 70 35

20

Enostopenjska centrifugalna črpalka:

| — | ki prečrpa vsaj 400 cm3 tekočine na minuto, |
| --- | --- |

—

ki prečrpa vsaj 400 cm3 tekočine na minuto,

| — | s stopnjo hrupa, omejeno na 6 dBA, |
| --- | --- |

—

s stopnjo hrupa, omejeno na 6 dBA,

| — | z notranjim premerom sesalne in izhodne odprtine ne več kot 15 mm, |
| --- | --- |

—

z notranjim premerom sesalne in izhodne odprtine ne več kot 15 mm,

| — | ki deluje pri temperaturi okolja do –10 °C |
| --- | --- |

—

ki deluje pri temperaturi okolja do –10 °C

0 %

31.12.2015

ex 8414 30 81

50

Električni spiralni kompresorji, nepredušni ali pol nepredušni, s spremenljivo hitrostjo, z nazivno močjo 0,5 kW ali več, vendar ne več kot 10 kW, s prostornino cilindra ne več kot 35 cm3, za uporabo v hladilni opremi

0 %

31.12.2014

ex 8414 30 89

20

Del klimatskega sistema za vozila, sestavljen iz odprto osnega recipročnega kompresorja z močjo več kot 0,4 kW vendar ne več kot 10 kW

0 %

31.12.2018

ex 8414 59 20

30

Osni ventilator:

| — | z elektromotorjem |
| --- | --- |

—

z elektromotorjem

| — | moči ne več kot 125 W, |
| --- | --- |

—

moči ne več kot 125 W,

ki se uporablja pri proizvodnji računalnikov (1)

0 %

31.12.2018

ex 8414 59 20

40

Osni ventilator z električnim motorjem in izhodno močjo največ 2 W za uporabo pri proizvodnji izdelkov, uvrščenih v tarifno številko 8521 ali 8528 (1)

0 %

31.12.2015

ex 8414 59 80

ex 8414 90 00

40

60

Ventilator s križnim pretokom:

| — | visok 575 mm (± 1,0 mm) ali več, vendar ne višji od 850 mm (± 1,0 mm), |
| --- | --- |

—

visok 575 mm (± 1,0 mm) ali več, vendar ne višji od 850 mm (± 1,0 mm),

| — | s premerom 95 mm (± 0,6 mm) ali 102 mm (± 0,6 mm), |
| --- | --- |

—

s premerom 95 mm (± 0,6 mm) ali 102 mm (± 0,6 mm),

| — | s protistatično, protibakterijsko plastiko, obstojno na vročino, ojačano s 30 % steklenih vlaken, z najmanjšo odpornostjo na temperature 70 °C (± 5 °C), |
| --- | --- |

—

s protistatično, protibakterijsko plastiko, obstojno na vročino, ojačano s 30 % steklenih vlaken, z najmanjšo odpornostjo na temperature 70 °C (± 5 °C),

za uporabo pri proizvodnji enot klimatskih naprav za notranje prostore (1)

0 %

31.12.2016

ex 8414 90 00

20

Bati iz aluminija, za vgradnjo v kompresorje klimatskih naprav motornih vozil (1)

0 %

31.12.2014

ex 8414 90 00

30

Sistem za uravnavanje tlaka, za vgradnjo v kompresorje klimatskih naprav motornih vozil (1)

0 %

31.12.2018

ex 8414 90 00

40

Pogonski del za vgradnjo v kompresorje klimatskih naprav motornih vozil (1)

0 %

31.12.2018

ex 8415 90 00

20

Uparjalnik iz aluminija, namenjen za uporabo pri proizvodnji klimatskih naprav za avtomobile (1)

0 %

31.12.2016

ex 8418 99 10

50

Izparilnik, sestavljen iz aluminijevih reber in bakrene tuljave, za uporabo v hladilni opremi

0 %

31.12.2014

ex 8418 99 10

60

Izparilnik, sestavljen iz dveh koncentričnih bakrenih cevi, za uporabo v hladilni opremi

0 %

31.12.2014

ex 8421 99 00

91

Deli opreme za prečiščevanje vode z reverzibilno ozmozo, ki se stojijo iz svežnja votlih vlaken iz umetnega plastičnega materiala s prepustnimi stenami, ovitih v blok iz umetnega plastičnega materiala na eni strani in ki na drugi strani prehajajo skozi blok iz umetnega plastičnega materiala, ne glede na to ali so v valjastem ohišju, ali ne

0 %

31.12.2018

ex 8421 99 00

93

Sestavni deli separatorjev za separacijo ali prečiščevanje plinov iz plinskih mešanic, ki sestojijo iz svežnja prepustnih votlih vlaken, zaprtih v perforiranem ali neperforiranem valju celotne dolžine 300 mm ali več, vendar ne več kot 3 700 mm ter s premerom ne več kot 500 mm

0 %

31.12.2018

ex 8422 30 00

ex 8479 89 97

10

30

Stroji in naprave, razen strojev za oblikovanje z vbrizgavanjem, za proizvodnjo kartuš za ink-jet tiskalnike (1)

0 %

31.12.2018

ex 8424 90 00

30

Vsebniki iz poli(etilen tereftalata), s prostornino 50 ml ali več, vendar ne več kot 600 ml, opremljeni z brizgalno šobo, kot jo imajo mehanske naprave za pršenje tekočin

0 %

31.12.2018

ex 8431 20 00

30

Sestav pogonske osi, ki vsebuje diferencial, zmanjšanje orodja, Crown kolo, pogonskih gredi, pesta, zavore in namestitev orožja za uporabo v proizvodnji vozil iz tarifne številke 8427 (1)

0 %

31.12.2017

ex 8439 99 00

10

Ohišja podtlačnih tulcev, izdelana s centrifugalnim litjem, ne navrtana, v obliki cevi iz legiranega jekla, dolžine 3 000 mm ali več ter zunanjega premera 550 mm ali več

0 %

31.12.2018

ex 8467 99 00

ex 8536 50 11

10

35

Mehanska stikala za povezovanje električnih vezij z:

| — | napetostjo 14,4 V ali več, vendar ne več kot 42 V, |
| --- | --- |

—

napetostjo 14,4 V ali več, vendar ne več kot 42 V,

| — | jakostjo toka 10 A ali več, vendar ne več kot 42 A, |
| --- | --- |

—

jakostjo toka 10 A ali več, vendar ne več kot 42 A,

za uporabo v proizvodnji strojev iz tarifne številke 8467 (1)

0 %

31.12.2014

ex 8477 80 99

10

Stroji za litje ali površinsko preoblikovanje open na osnovi plastike iz tar. št. 3921

0 %

31.12.2018

ex 8479 89 97

40

Izobarični izmenjevalec tlaka s pretokom največ 50 m3/hr, s tlačno črpalko ali brez nje

0 %

31.12.2014

ex 8479 89 97

ex 8479 90 80

50

80

Stroji, ki so sestavni deli proizvodne linije za proizvodnjo litij-ionskih akumulatorskih baterij za osebna vozila z električnim motorjem in ki se uporabljajo za konstrukcijo take proizvodne linije (1)

0 %

31.12.2015

ex 8481 30 91

91

Kovinski protipovratni ventil:

| — | s tlakom odpiranja ne več kot 800 kPa |
| --- | --- |

—

s tlakom odpiranja ne več kot 800 kPa

| — | z zunanjim premerom ne več kot 37 mm |
| --- | --- |

—

z zunanjim premerom ne več kot 37 mm

0 %

31.12.2014

ex 8481 80 59

10

Ventil za kontrolo zraka, ki sestoji iz koračnega motorja in ventilskega svornika, za uravnavanje stoječega zračnega toka v strojih z vbrizgavanjem goriva

0 %

31.12.2018

ex 8481 80 69

60

Štirismerni ventil za hladilnike, sestavljen iz:

| — | elektromagnetni pilotni ventil, |
| --- | --- |

—

elektromagnetni pilotni ventil,

| — | ohišje ventila iz medenine, skupaj s tesnilom ventila in bakrenimi priključki, |
| --- | --- |

—

ohišje ventila iz medenine, skupaj s tesnilom ventila in bakrenimi priključki,

z delovnim pritiskom do 4,5 Mpa.

0 %

31.12.2017

ex 8481 80 79

20

Elektromagnetni ročni ventil, ki je odporen na pritisk do 875 barov

0 %

31.12.2018

ex 8481 80 99

50

Servisni ventil, sestavljen iz kombinacije dvosmernega ventila na vodni cevi in trosmernega ventila na plinski cevi z:

| — | najmanjšim notranjim pritiskom 30 kgf/cm2, |
| --- | --- |

—

najmanjšim notranjim pritiskom 30 kgf/cm2,

| — | najmanjšim povratnim pritiskom 45 kgf/cm2, |
| --- | --- |

—

najmanjšim povratnim pritiskom 45 kgf/cm2,

za proizvodnjo enot klimatskih naprav na prostem (1)

0 %

31.12.2016

ex 8481 80 99

60

Štirismerni ventil, sestavljen iz:

| — | osnovnega bata, |
| --- | --- |

—

osnovnega bata,

| — | bata za kodiranje, |
| --- | --- |

—

bata za kodiranje,

| — | 220V–240V izmenični tok 50/60 Hz magnetnega traku, |
| --- | --- |

—

220V–240V izmenični tok 50/60 Hz magnetnega traku,

| — | z delovnim pritiskom do 4,3 MPa, |
| --- | --- |

—

z delovnim pritiskom do 4,3 MPa,

| — | ohišja |
| --- | --- |

—

ohišja

za usmerjanje pretoka hladilnega toka, za proizvodnjo enot klimatskih naprav na prostem (1)

0 %

31.12.2016

ex 8483 30 38

30

Nosilno ogrodje v obliki valja:

| — | iz precizno ulitega sivega litega železa v skladu s standardom DIN EN 1561, |
| --- | --- |

—

iz precizno ulitega sivega litega železa v skladu s standardom DIN EN 1561,

| — | s posodami za olje, |
| --- | --- |

—

s posodami za olje,

| — | brez ležajev, |
| --- | --- |

—

brez ležajev,

| — | s premerom 60 mm ali več, vendar največ 180 mm, |
| --- | --- |

—

s premerom 60 mm ali več, vendar največ 180 mm,

| — | višine najmanj 60 mm, vendar največ 120 mm, |
| --- | --- |

—

višine najmanj 60 mm, vendar največ 120 mm,

| — | s posodami za vodo in priključki ali brez |
| --- | --- |

—

s posodami za vodo in priključki ali brez

0 %

31.12.2017

ex 8483 40 29

50

Zobniški sklop cikloidnega zobnika:

| — | z nazivnim navorom 50 Nm ali več, vendar ne več kot 7 000 Nm; |
| --- | --- |

—

z nazivnim navorom 50 Nm ali več, vendar ne več kot 7 000 Nm;

| — | s standardnimi razmerji 1:50 ali več, vendar ne več kot 1:270; |
| --- | --- |

—

s standardnimi razmerji 1:50 ali več, vendar ne več kot 1:270;

| — | z neabsorbiranim gibanjem manj kot eno kotno minuto; |
| --- | --- |

—

z neabsorbiranim gibanjem manj kot eno kotno minuto;

| — | z več kot 80-odstotno učinkovitostjo; |
| --- | --- |

—

z več kot 80-odstotno učinkovitostjo;

ki se uporablja v avtomatskih krmilnih rokah

0 %

31.12.2016

ex 8483 40 29

60

Krožna gonila, kot se uporabljajo v ročnih električnih napravah:

| — | z nazivnim navorom 25 Nm ali več, vendar ne več kot 70 Nm, |
| --- | --- |

—

z nazivnim navorom 25 Nm ali več, vendar ne več kot 70 Nm,

| — | s standardnimi prestavnimi razmerji 1:12,7 ali več, vendar ne več kot 1:64,3 |
| --- | --- |

—

s standardnimi prestavnimi razmerji 1:12,7 ali več, vendar ne več kot 1:64,3

0 %

31.12.2018

ex 8483 40 51

20

Menjalnik z diferencialom s kolesno osjo za uporabo v proizvodnji samovoznih vrtnih kosilnic s sedežem iz tar. podšt. 8433 11 51 (1)

0 %

31.12.2018

ex 8483 40 59

20

Hidrostatični menjalnik hitrosti z vodno črpalko in diferencialom s kolesno osjo, za uporabo v proizvodnji samovoznih vrtnih kosilnic s sedežem iz tar. podšt. 8433 11 51 (1)

0 %

31.12.2018

ex 8483 40 90

80

Menjalnik prestav z:

| — | ne več kot 3 prestavami; |
| --- | --- |

—

ne več kot 3 prestavami;

| — | sistemom za samodejno zmanjševanje hitrosti in |
| --- | --- |

—

sistemom za samodejno zmanjševanje hitrosti in

| — | sistemom za zmanjševanje moči, |
| --- | --- |

—

sistemom za zmanjševanje moči,

za uporabo v proizvodnji blaga iz tarifne številke 8427 (1)

0 %

31.12.2015

ex 8501 10 99

54

Motor na enosmerni tok, brez krtačk, z zunanjim premerom ne več kot 25,4 mm, z nominalno hitrostjo 2 260 (± 15 %) ali 5 420 (± 15 %) obratov v minuti in z napajalno napetostjo 1,5 V ali 3 V

0 %

31.12.2018

ex 8501 10 99

60

Elektromotor na enosmerni tok

| — | s hitrostjo rotorja 3 500 vrt/minali več, vendar ne več kot 5 000 vrt/min, če je natovorjen in ne več kot 6 500 vrt/min, kadar ni natovorjen. |
| --- | --- |

—

s hitrostjo rotorja 3 500 vrt/minali več, vendar ne več kot 5 000 vrt/min, če je natovorjen in ne več kot 6 500 vrt/min, kadar ni natovorjen.

| — | z napajalno napetostjo enosmernega toka vsaj 100 V ali več, vendar ne več kot 240 V, |
| --- | --- |

—

z napajalno napetostjo enosmernega toka vsaj 100 V ali več, vendar ne več kot 240 V,

za uporabo pri izdelavi električnih cvrtnikov (1)

0 %

31.12.2017

ex 8501 10 99

79

Motor na enosmerni tok s ščetkami in notranjim rotorjem s trifaznim navitjem, z reduktorjem ali brez njega, z določenim temperaturnim območjem najmanj –20 °C do + 70 °C

0 %

31.12.2018

ex 8501 10 99

80

Koračni motor na enosmerni tok,

| — | s kotom koraka 7,5 ° (± 0.5 °), |
| --- | --- |

—

s kotom koraka 7,5 ° (± 0.5 °),

| — | z največjim navorom 25 mNm ali več pri 25 °C, |
| --- | --- |

—

z največjim navorom 25 mNm ali več pri 25 °C,

| — | z največjo impulzno hitrostjo 1 960pps ali več, |
| --- | --- |

—

z največjo impulzno hitrostjo 1 960pps ali več,

| — | z dvofaznim navitjem in |
| --- | --- |

—

z dvofaznim navitjem in

| — | nazivno napetostjo 10,5V ali več, vendar ne več kot 16,0V |
| --- | --- |

—

nazivno napetostjo 10,5V ali več, vendar ne več kot 16,0V

0 %

31.12.2018

ex 8501 10 99

81

Koračni motor na enosmerni tok, s kotom koraka 18 ° ali več, z držalnim momentom 0,5 mNm ali več, s sklopno prirobnico dimenzije ne več kot 22 mm × 68 mm, z dvofaznim navitjem in izhodno močjo ne več kot 5 W

0 %

31.12.2018

ex 8501 10 99

82

Motor na enosmerni tok, brez krtačk, z zunanjim premerom ne več kot 29 mm, z nominalno hitrostjo 1 500 (± 15 %) ali 6 800 (± 15 %) obratov v minuti in z napajalno napetostjo 2 V ali 8 V

0 %

31.12.2014

ex 8501 31 00

30

Motor na enosmerni tok, brez ščetk, s trofaznim navitjem, zunanjim premerom 85 mm ali več, vendar ne več kot 115 mm, nominalnim navorom 2,23 Nm (± 1,0 Nm), izhodno močjo, večjo od 120 W, vendar ne večjo od 520 W, izračunano za 1 550 obratov na minuto (± 350 obratov na minuto) pri napajalni napetosti 12 V, opremljen z elektronskim vezjem s senzorji, ki izkoriščajo Hallov pojav, za uporabo skupaj z električnim krmilnim modulom za servo krmiljenje (servo krmilnim motorjem) (1)

0 %

31.12.2016

ex 8501 31 00

40

Motor s permanentnim magnetom in na enosmerni tok z

| — | večfaznim navitjem, |
| --- | --- |

—

večfaznim navitjem,

| — | zunanjim premerom 30 mm ali več, vendar ne več kot 80 mm, |
| --- | --- |

—

zunanjim premerom 30 mm ali več, vendar ne več kot 80 mm,

| — | nazivno hitrostjo ne več kot 15 000 obr./min., |
| --- | --- |

—

nazivno hitrostjo ne več kot 15 000 obr./min.,

| — | izhodno močjo 45 W ali več, vendar ne več kot 300 W in |
| --- | --- |

—

izhodno močjo 45 W ali več, vendar ne več kot 300 W in

| — | napajalno napetostjo 9 V ali več, vendar ne več kot 25 V |
| --- | --- |

—

napajalno napetostjo 9 V ali več, vendar ne več kot 25 V

0 %

31.12.2014

ex 8501 31 00

45

Motorji na enosmerni tok, brez krtačk, z:

| — | zunanjim premerom 90 mm ali več, vendar ne več kot 110 mm, |
| --- | --- |

—

zunanjim premerom 90 mm ali več, vendar ne več kot 110 mm,

| — | nazivno hitrostjo največ 3 680 obr./min. |
| --- | --- |

—

nazivno hitrostjo največ 3 680 obr./min.

| — | izhodno močjo 600 W ali več, vendar ne več kot 740 W pri 2 300 obr./min. in 80 °C |
| --- | --- |

—

izhodno močjo 600 W ali več, vendar ne več kot 740 W pri 2 300 obr./min. in 80 °C

| — | napajalno napetostjo 12 V, |
| --- | --- |

—

napajalno napetostjo 12 V,

| — | z navorom največ 5,67 Nm |
| --- | --- |

—

z navorom največ 5,67 Nm

| — | s senzorjem položaja rotorja |
| --- | --- |

—

s senzorjem položaja rotorja

| — | z elektronskim tokovnim relejem za uporabo skupaj z električnim krmilnim modulom za servo krmiljenje |
| --- | --- |

—

z elektronskim tokovnim relejem za uporabo skupaj z električnim krmilnim modulom za servo krmiljenje

0 %

31.12.2018

ex 8501 31 00

55

Motor na enosmerni tok s komutatorjem z:

| — | zunanjim premerom 27,5 mm ali več, vendar ne več kot 45 mm, |
| --- | --- |

—

zunanjim premerom 27,5 mm ali več, vendar ne več kot 45 mm,

| — | nazivno hitrostjo 11 000 obr./min. ali več, vendar ne več kot 23 200 obr./min. |
| --- | --- |

—

nazivno hitrostjo 11 000 obr./min. ali več, vendar ne več kot 23 200 obr./min.

| — | nazivno napajalno napetostjo 3,6 V ali več, vendar ne več kot 230 V, |
| --- | --- |

—

nazivno napajalno napetostjo 3,6 V ali več, vendar ne več kot 230 V,

| — | z izhodno močjo največ 529 W, |
| --- | --- |

—

z izhodno močjo največ 529 W,

| — | nazivnim tokom ne več kot 3,1 A, |
| --- | --- |

—

nazivnim tokom ne več kot 3,1 A,

| — | z največjo učinkovitostjo 54 % ali več, |
| --- | --- |

—

z največjo učinkovitostjo 54 % ali več,

za ročne električne naprave

0 %

31.12.2018

ex 8501 31 00

60

Motor na enosmerni tok, brez ščetk, ki lahko vrti števec v nasprotni smeri urinega kazalca, z naslednjim:

| — | vhodna napetost 264 V ali več, vendar ne več kot 391 V, |
| --- | --- |

—

vhodna napetost 264 V ali več, vendar ne več kot 391 V,

| — | zunanji premer 81 mm (± 2,5 mm) ali več, vendar ne več kot 150 mm (± 0,8 mm), |
| --- | --- |

—

zunanji premer 81 mm (± 2,5 mm) ali več, vendar ne več kot 150 mm (± 0,8 mm),

| — | izhodna moč ne več kot 125 W, |
| --- | --- |

—

izhodna moč ne več kot 125 W,

| — | izolacija navitja razreda E ali B, |
| --- | --- |

—

izolacija navitja razreda E ali B,

za uporabo v proizvodnji notranjih ali zunanjih enot večdelnih klimatskih naprav (1)

0 %

31.12.2016

ex 8501 31 00

65

Modul z gorivnimi celicami, ki je sestavljen vsaj iz gorivnih celic iz polimerne elektrolitske membrane v ohišju z vgrajenim hladilnim sistemom, za uporabo v proizvodnji pogonskih sistemov za motorna vozila (1)

0 %

31.12.2018

ex 8501 31 00

70

Motor na enosmerni tok, brez krtačk, z

| — | zunanjim premerom 80 mm ali več, vendar največ 100 mm, |
| --- | --- |

—

zunanjim premerom 80 mm ali več, vendar največ 100 mm,

| — | napajalno napetostjo 12 V, |
| --- | --- |

—

napajalno napetostjo 12 V,

| — | izhodno močjo pri 20 °C 300 W ali več, vendar največ 550 kW, |
| --- | --- |

—

izhodno močjo pri 20 °C 300 W ali več, vendar največ 550 kW,

| — | navorom pri 20 °C 2,90 Nm ali več, vendar največ 5,30 Nm, |
| --- | --- |

—

navorom pri 20 °C 2,90 Nm ali več, vendar največ 5,30 Nm,

| — | z hitrostjo vrtenja pri 20 °C 600 rpm ali več, vendar največ 1 200 rpm, |
| --- | --- |

—

z hitrostjo vrtenja pri 20 °C 600 rpm ali več, vendar največ 1 200 rpm,

| — | opremljen s senzorjem pozicije rotorja vrste resolver ali 3D magnetim senzorjem, |
| --- | --- |

—

opremljen s senzorjem pozicije rotorja vrste resolver ali 3D magnetim senzorjem,

kot se uporabljajo pri krmilnih sistemih za avtomobile.

0 %

31.12.2017

ex 8501 33 00

ex 8501 40 80

ex 8501 53 50

30

50

10

Električni pogon za motorna vozila z močjo ne več kot 315 kW:

| — | z motorjem na izmenični alienosmerni tok s prenosom ali brez prenosa, |
| --- | --- |

—

z motorjem na izmenični alienosmerni tok s prenosom ali brez prenosa,

| — | in močnostno elektroniko |
| --- | --- |

—

in močnostno elektroniko

0 %

31.12.2016

ex 8501 51 00

ex 8501 52 20

30

50

Sinhroni servo motor na izmenični tok s krožnim potenciometrom in zavoro za največjo hitrost največ 6 000 rpm:

| — | z izhodno močjo 340 W ali več, vendar ne več kot 7,4 kW; |
| --- | --- |

—

z izhodno močjo 340 W ali več, vendar ne več kot 7,4 kW;

| — | s prirobnico dimenzij, manjših od 180 mm × 180 mm in |
| --- | --- |

—

s prirobnico dimenzij, manjših od 180 mm × 180 mm in

| — | z razdaljo od prirobnice do skrajnega konca krožnega potenciometra manj kot 271 mm |
| --- | --- |

—

z razdaljo od prirobnice do skrajnega konca krožnega potenciometra manj kot 271 mm

0 %

31.12.2016

ex 8501 62 00

30

Sistem gorivnih celic,

| — | ki vsebuje vsaj gorivne celice s fosforno kislino, |
| --- | --- |

—

ki vsebuje vsaj gorivne celice s fosforno kislino,

| — | v ohišju z integriranim upravljanjem z vodo in obdelavo plinov, |
| --- | --- |

—

v ohišju z integriranim upravljanjem z vodo in obdelavo plinov,

| — | namenjen stalni stacionarni oskrbi z energijo |
| --- | --- |

—

namenjen stalni stacionarni oskrbi z energijo

0 %

31.12.2017

ex 8503 00 91

ex 8503 00 99

31

32

Rotor, na notranji strani opremljen z enim ali dvema magnetnima obročema, vdelanima ali nevdelanima v jeklen obroč

0 %

31.12.2018

ex 8503 00 99

31

Kovan kolektor električnega motorja, z zunanjim premerom ne več kot 16 mm

0 %

31.12.2018

ex 8503 00 99

33

Stator za brezkrtačni motor z električnim servo krmiljenjem s toleranco ovalnosti 50 μm

0 %

31.12.2016

ex 8503 00 99

34

Rotor za brezkrtačni motor z električnim servo krmiljenjem s toleranco ovalnosti 50 μm

0 %

31.12.2016

ex 8503 00 99

35

Oddajni resolver za brezkrtačne motorje električnega servokrmiljenja

0 %

31.12.2014

ex 8503 00 99

40

Membrana za gorivne celice, v zvitkih ali folijah, širine 150 cm ali manj, vrsta, ki se uporablja izključno za proizvodnjo gorivnih celic pod tarifno številko 8501

0 %

31.12.2017

ex 8504 31 80

20

Transformator za uporabo pri proizvodnji inverterjev v LCD-modulih (1)

0 %

31.12.2017

ex 8504 31 80

30

Preklopni transformatorji s prenostno močjo, ki ne presega 1 kVA, za uporabo v proizvodnji statičnih pretvornikov (1)

0 %

31.12.2018

ex 8504 31 80

40

Električni transformatorji:

| — | z zmogljivostjo 1 kVA ali manj |
| --- | --- |

—

z zmogljivostjo 1 kVA ali manj

| — | brez vtikačev ali kablov |
| --- | --- |

—

brez vtikačev ali kablov

za notranjo uporabo v proizvodnji set top naprav in televizorjev (1)

0 %

31.12.2017

ex 8504 40 82

40

Tiskano vezje z mostičnim usmernikom ter ostalimi aktivnimi in pasivnimi komponentami

| — | z dvema izhodnima konektorjema |
| --- | --- |

—

z dvema izhodnima konektorjema

| — | z dvema vhodnima konektorjema, ki sta oba hkrati dostopna in hkrati uporabna |
| --- | --- |

—

z dvema vhodnima konektorjema, ki sta oba hkrati dostopna in hkrati uporabna

| — | z možnostjo preklopa med nezatemnjenim in zatemnjenim načinom delovanja |
| --- | --- |

—

z možnostjo preklopa med nezatemnjenim in zatemnjenim načinom delovanja

| — | z vhodno napetostjo 40 V (+ 25 % – 15 %) ali 42 V (+ 25 % – 15 %) v nezatemnjenem načinu delovanja in vhodno napetostjo 30 V (± 4 V) v zatemnjenem načinu delovanja oziroma |
| --- | --- |

—

z vhodno napetostjo 40 V (+ 25 % – 15 %) ali 42 V (+ 25 % – 15 %) v nezatemnjenem načinu delovanja in vhodno napetostjo 30 V (± 4 V) v zatemnjenem načinu delovanja oziroma

| — | z vhodno napetostjo 230 V (+ 20 % – 15 %) v nezatemnjenem načinu delovanja in vhodno napetostjo 160 V (± 15 %) v zatemnjenem načinu delovanja oziroma |
| --- | --- |

—

z vhodno napetostjo 230 V (+ 20 % – 15 %) v nezatemnjenem načinu delovanja in vhodno napetostjo 160 V (± 15 %) v zatemnjenem načinu delovanja oziroma

| — | z vhodno napetostjo 120 V (+ 15 % – 35 %) v nezatemnjenem načinu delovanja in vhodno napetostjo 60 V (± 15 %) v zatemnjenem načinu delovanja |
| --- | --- |

—

z vhodno napetostjo 120 V (+ 15 % – 35 %) v nezatemnjenem načinu delovanja in vhodno napetostjo 60 V (± 15 %) v zatemnjenem načinu delovanja

| — | z vhodnim tokom, ki doseže 80 % svoje nominalne vrednosti v 20 ms |
| --- | --- |

—

z vhodnim tokom, ki doseže 80 % svoje nominalne vrednosti v 20 ms

| — | z vhodno frekvenco najmanj 45 Hz in največ 65 Hz pri različicah za 42 V in 230 V ter 45 – 70 Hz pri različici za 120 V |
| --- | --- |

—

z vhodno frekvenco najmanj 45 Hz in največ 65 Hz pri različicah za 42 V in 230 V ter 45 – 70 Hz pri različici za 120 V

| — | s konično tokovno prekoračitvijo največ 250 % vhodnega toka |
| --- | --- |

—

s konično tokovno prekoračitvijo največ 250 % vhodnega toka

| — | s trajanjem konične tokovne prekoračitve največ 100 ms |
| --- | --- |

—

s trajanjem konične tokovne prekoračitve največ 100 ms

| — | z največjim možnim padcem vhodnega toka na 50 % vhodnega toka |
| --- | --- |

—

z največjim možnim padcem vhodnega toka na 50 % vhodnega toka

| — | s trajanjem največjega možnega padca vhodnega toka največ 20 ms |
| --- | --- |

—

s trajanjem največjega možnega padca vhodnega toka največ 20 ms

| — | z vnaprej nastavljivim izhodnim tokom |
| --- | --- |

—

z vnaprej nastavljivim izhodnim tokom

| — | z izhodnim tokom, ki doseže 90 % svoje nominalne vnaprej nastavljene vrednosti v 50 ms |
| --- | --- |

—

z izhodnim tokom, ki doseže 90 % svoje nominalne vnaprej nastavljene vrednosti v 50 ms

| — | z izhodnim tokom, ki doseže vrednost nič v 30 ms po odstranitvi vhodne napetosti |
| --- | --- |

—

z izhodnim tokom, ki doseže vrednost nič v 30 ms po odstranitvi vhodne napetosti

| — | z opredeljenim statusom napake v stanju brez obremenitve ali prevelike obremenitve (funkcija „end-of-life“) |
| --- | --- |

—

z opredeljenim statusom napake v stanju brez obremenitve ali prevelike obremenitve (funkcija „end-of-life“)

0 %

31.12.2017

ex 8504 40 82

50

Usmernik v ohišju

| — | nazivna moč največ 250 W, |
| --- | --- |

—

nazivna moč največ 250 W,

| — | vhodna napetost 90 V ali več, vendar največ 305 V, |
| --- | --- |

—

vhodna napetost 90 V ali več, vendar največ 305 V,

| — | potrjena vhodna frekvenca 47 Hz ali več, vendar največ 440 Hz, |
| --- | --- |

—

potrjena vhodna frekvenca 47 Hz ali več, vendar največ 440 Hz,

| — | stalni izhodni tok 350 mA ali več, vendar največ 15 A, |
| --- | --- |

—

stalni izhodni tok 350 mA ali več, vendar največ 15 A,

| — | zagonski tok največ 10 A, |
| --- | --- |

—

zagonski tok največ 10 A,

| — | z delovno temperaturo v razponu od –40 °C ali več do največ + 85 °C, |
| --- | --- |

—

z delovno temperaturo v razponu od –40 °C ali več do največ + 85 °C,

| — | primeren za zagon svetil LED |
| --- | --- |

—

primeren za zagon svetil LED

0 %

31.12.2017

ex 8504 40 90

20

Pretvorniki enosmernega toka v enosmerni tok

0 %

31.12.2018

ex 8504 40 90

30

Statični pretvornik, ki vsebuje preklopno stikalo energije z izoliranimi bipolarnimi trazistorji (IGBT), v ohišju, za uporabo v proizvodnji mikrovalovnih pečic iz podštevilke 8516 50 00 (1)

0 %

31.12.2018

ex 8504 40 90

40

Polprevodniški moduli moči z:

| — | tranzistorji moči, |
| --- | --- |

—

tranzistorji moči,

| — | integriranimi vezji, |
| --- | --- |

—

integriranimi vezji,

| — | diodami ali brez njih ter termistorji ali brez njih, |
| --- | --- |

—

diodami ali brez njih ter termistorji ali brez njih,

| — | delovno napetostjo največ 600 V, |
| --- | --- |

—

delovno napetostjo največ 600 V,

| — | največ tremi električnimi izhodi, od katerih je vsak opremljen z dvema stikaloma (MOSFET (polprevodniški poljski tranzistor s kovinskim oksidom) ali IGBT (bipolarni tranzistorji z izoliranimi vrati)) in |
| --- | --- |

—

največ tremi električnimi izhodi, od katerih je vsak opremljen z dvema stikaloma (MOSFET (polprevodniški poljski tranzistor s kovinskim oksidom) ali IGBT (bipolarni tranzistorji z izoliranimi vrati)) in

| — | notranjimi pogoni ter efektivno vrednostjo toka največ 15,7A |
| --- | --- |

—

notranjimi pogoni ter efektivno vrednostjo toka največ 15,7A

0 %

31.12.2018

ex 8504 40 90

50

Pogonska enota za industrijske robote z:

| — | enim ali šestimi izhodi za trofazne motorje z najvišjim tokom 3 × 32 A |
| --- | --- |

—

enim ali šestimi izhodi za trofazne motorje z najvišjim tokom 3 × 32 A

| — | z nazivno glavno vhodno močjo 220 V AC ali več, vendar ne več kot 480 V AC, ali 280 V DC ali več, vendar ne več kot 800 V DC |
| --- | --- |

—

z nazivno glavno vhodno močjo 220 V AC ali več, vendar ne več kot 480 V AC, ali 280 V DC ali več, vendar ne več kot 800 V DC

| — | logično vhodno močjo 24 V DC |
| --- | --- |

—

logično vhodno močjo 24 V DC

| — | vmesnik za komunikacijo EtherCat |
| --- | --- |

—

vmesnik za komunikacijo EtherCat

| — | in dimenzij 150 × 140 × 120 mm ali več, vendar ne več kot 335 × 430 × 179 mm |
| --- | --- |

—

in dimenzij 150 × 140 × 120 mm ali več, vendar ne več kot 335 × 430 × 179 mm

0 %

31.12.2018

ex 8504 40 90

60

Polprevodniški modul, oblikovan za prenos moči, ki ga sestavljajo:

| — | tranzistorji moči, |
| --- | --- |

—

tranzistorji moči,

| — | integrirana vezja, |
| --- | --- |

—

integrirana vezja,

| — | z diodami ali brez njih ter termistorji ali brez njih, |
| --- | --- |

—

z diodami ali brez njih ter termistorji ali brez njih,

| — | konfiguracija vezij, |
| --- | --- |

—

konfiguracija vezij,

| — | ali neposredna pogonska stopnja z delovno napetostjo več kot 600 V, |
| --- | --- |

—

ali neposredna pogonska stopnja z delovno napetostjo več kot 600 V,

| — | ali neposredna pogonska stopnja z delovno napetostjo z največ 600 V in efektivno vrednostjo toka več kot 15,7 A, |
| --- | --- |

—

ali neposredna pogonska stopnja z delovno napetostjo z največ 600 V in efektivno vrednostjo toka več kot 15,7 A,

| — | ali z enim ali več moduli za izravnavanje moči |
| --- | --- |

—

ali z enim ali več moduli za izravnavanje moči

0 %

31.12.2018

ex 8504 50 95

20

Indukcijska tuljava z induktivnostjo ne več kot 62 mH

0 %

31.12.2018

ex 8504 50 95

40

Dušilka:

| — | z indukcijskim uporom 4,7 μH (± 20 %), |
| --- | --- |

—

z indukcijskim uporom 4,7 μH (± 20 %),

| — | z enosmerno upornostjo ne več kot 0,1 Ohma, |
| --- | --- |

—

z enosmerno upornostjo ne več kot 0,1 Ohma,

| — | z izolacijsko upornostjo 100 Mohmov ali več pri 500 V (enosmerni tok), |
| --- | --- |

—

z izolacijsko upornostjo 100 Mohmov ali več pri 500 V (enosmerni tok),

za uporabo pri proizvodnji napajalnih plošč za module LCD in LED (1)

0 %

31.12.2015

ex 8504 50 95

50

Magnetni trak s

| — | porabo energije ne več kot 6 W, |
| --- | --- |

—

porabo energije ne več kot 6 W,

| — | izolacijsko upornostjo več kot 100 M omov in |
| --- | --- |

—

izolacijsko upornostjo več kot 100 M omov in

| — | odprtino za vstavljanje 11,4 mm ali več, vendar ne več kot 11,8 mm |
| --- | --- |

—

odprtino za vstavljanje 11,4 mm ali več, vendar ne več kot 11,8 mm

0 %

31.12.2017

ex 8504 90 11

10

Feritna jedra, razen tistih za odklonske tuljave

0 %

31.12.2018

ex 8505 11 00

31

Trajni magnet z remanenco 455 mT (± 15 mT)

0 %

31.12.2018

ex 8505 11 00

33

Trajni magneti iz zlitine neodima, železa in bora, bodisi v obliki pravokotnika z zaobljenimi robovi z merami, ki ne presegajo 15 mm × 10 mm × 2 mm, bodisi v obliki diska s premerom, ki ne presega 90 mm, z ali brez luknje v sredini

0 %

31.12.2018

ex 8505 11 00

35

Trajni magneti iz zlitine ali neodima, železa in bora ali samarija in kobalta, v procesu anorganske pasivacije prevlečeni s cinkovim fosfatom ali v procesu industrijske proizvodnje motornih ali senzorskih naprav (1)

0 %

31.12.2017

ex 8505 11 00

50

Posebej oblikovani ingoti, ki so namenjeni, da po magnetenju postanejo trajni magneti, ter vsebujejo neodim, železo in bor, naslednjih dimenzij:

| — | dolžine 15 mm ali več, vendar največ 52 mm, |
| --- | --- |

—

dolžine 15 mm ali več, vendar največ 52 mm,

| — | širine 5 mm ali več, vendar ne več kot 42 mm, |
| --- | --- |

—

širine 5 mm ali več, vendar ne več kot 42 mm,

ki se bodo uporabljali pri izdelavi električnihservomotorjev za industrijsko avtomatizacijo

0 %

31.12.2017

ex 8505 11 00

60

Obroči, cevi, puši ali obročki iz zlitine neodima, železa in bora

| — | s premerom ne več kot 45 mm, |
| --- | --- |

—

s premerom ne več kot 45 mm,

| — | višino največ 45 mm, |
| --- | --- |

—

višino največ 45 mm,

ki se uporabljajo v proizvodnji trajnih magnetov po magnetenju

0 %

31.12.2017

ex 8505 11 00

70

Disk:

| — | s premerom ne več kot 90 mm, |
| --- | --- |

—

s premerom ne več kot 90 mm,

| — | z luknjo v sredini ali brez nje, |
| --- | --- |

—

z luknjo v sredini ali brez nje,

| — | iż zlitine neodima, železa in bora, prevlečen z nikljem, ki po magnetenju postane trajen magnet, |
| --- | --- |

—

iż zlitine neodima, železa in bora, prevlečen z nikljem, ki po magnetenju postane trajen magnet,

kot se uporablja v avtomobilskih zvočnikih

0 %

31.12.2018

ex 8505 11 00

80

Izdelki v obliki trikotnikov, kvadratov ali pravokotnikov, ki po magnetenju postanejo trajni magneti, ki vsebujejo neodim, železo in bor, z dimenzijami:

| — | dolžine 15 mm ali več, vendar ne več kot 105 mm, |
| --- | --- |

—

dolžine 15 mm ali več, vendar ne več kot 105 mm,

| — | širine 5 mm ali več, vendar ne več kot 105 mm, |
| --- | --- |

—

širine 5 mm ali več, vendar ne več kot 105 mm,

| — | višine 3 mm ali več, vendar ne več kot 55 mm |
| --- | --- |

—

višine 3 mm ali več, vendar ne več kot 55 mm

0 %

31.12.2018

ex 8505 19 90

30

Izdelki iz aglomeriranega ferita v obliki diska s premerom ne več kot 120 mm in z luknjo v sredini, ki po magnetenju z remanenco med 350 mT in 470 mT postanejo trajni magneti

0 %

31.12.2018

ex 8505 20 00

30

Elektromagnetne sklopke za uporabo v proizvodnji kompresorjev klimatskih naprav motornih vozil (1)

0 %

31.12.2018

ex 8505 90 20

91

Elektromagnet z batom, ki deluje pri nominalni napajalni napetosti 24 V pri nominalnem enosmernem toku 0,08 A, za uporabo v proizvodnji izdelkov iz tarifne številke 8517 (1)

0 %

31.12.2018

ex 8506 50 90

10

Litij-jodova enocelična baterija dimenzij, od katerih nobena ne presega 9 mm × 23 mm × 45 mm in z napetostjo ne več kot 2,8 V

0 %

31.12.2018

ex 8506 50 90

20

Enota, ki sestoji iz ne več kot dveh litijevih baterij, vloženih v podnožje za integrirana vezja, z ne več kot 32 priključki in z vgrajenim krmilnim vezjem

0 %

31.12.2018

ex 8506 50 90

30

Litij-jodova ali litij-srebro-vanadijevo oksidna enocelična baterija z dimenzijami, ki ne presegajo 28 mm × 45 mm × 15 mm in s kapaciteto najmanj 1,05 Ah

0 %

31.12.2018

ex 8507 10 20

80

Svinčevo-kislinski akumulator s:

| — | polnilno kapaciteto, ki v prvih 5 sekundah polnjenja znaša 200 % ali več ravni enakovrednega običajnega svinčenega akumulatorja |
| --- | --- |

—

polnilno kapaciteto, ki v prvih 5 sekundah polnjenja znaša 200 % ali več ravni enakovrednega običajnega svinčenega akumulatorja

| — | tekočim elektrolitom, |
| --- | --- |

—

tekočim elektrolitom,

za uporabo v proizvodnji osebnih avtomobilov in lahkih gospodarskih vozil, ki uporabljajo visokoregenerativne regulatorje alternatorja ali sisteme start/stop z visokoregenerativnimi regulatorji alternatorja (1)

0 %

31.12.2015

ex 8507 30 20

30

Cilindrični nikel-kadmijev akumulator z dolžino 63,5 mm (± 1,5 mm) in s premerom 14,5 mm (± 1 mm), z nominalno kapaciteto 1 000 mAh ali več, za uporabo v proizvodnji baterij za ponovno polnjenje (1)

0 %

31.12.2018

ex 8507 50 00

ex 8507 60 00

20

20

Pravokotni akumulator z dolžino ne več kot 69 mm, širino ne več kot 36 mm in z debelino ne več kot 12 mm, za uporabo v proizvodnji baterij za ponovno polnjenje (1)

0 %

31.12.2018

ex 8507 50 00

30

Cilindrični nikel-hidridni akumulator s premerom ne več kot 14,5 mm za uporabo v proizvodnji baterij za ponovno polnjenje (1)

0 %

31.12.2018

ex 8507 60 00

25

Pravokotni moduli za vgradnjo v litij-ionske akumulatorske baterije:

| — | širine: 352,5 mm (± 1 mm) ali 367,1 mm (± 1 mm) |
| --- | --- |

—

širine: 352,5 mm (± 1 mm) ali 367,1 mm (± 1 mm)

| — | globine: 300 mm (± 2 mm) or 272,6 mm (± 1 mm), |
| --- | --- |

—

globine: 300 mm (± 2 mm) or 272,6 mm (± 1 mm),

| — | višine: 268,9 mm (± 1,4 mm) or 229,5 mm (± 1 mm), |
| --- | --- |

—

višine: 268,9 mm (± 1,4 mm) or 229,5 mm (± 1 mm),

| — | teže: 45,9 kg ali 46,3 kg, |
| --- | --- |

—

teže: 45,9 kg ali 46,3 kg,

| — | z oceno: 75 Ah in |
| --- | --- |

—

z oceno: 75 Ah in

| — | z nazivno napetostjo: 60 V |
| --- | --- |

—

z nazivno napetostjo: 60 V

0 %

31.12.2017

ex 8507 60 00

30

Cilindrični litij-ionski akumulator, z dolžino 63 mm ali več in s premerom 17,2 mm ali več, z nominalno kapaciteto 1 200 mAh ali več, za uporabo v proizvodnji baterij za ponovno polnjenje (1)

0 %

31.12.2014

ex 8507 60 00

35

Litij-ionske akumulatorske baterije z:

| — | dolžino 1 475 mm ali več, vendar ne več kot 2 200 mm, |
| --- | --- |

—

dolžino 1 475 mm ali več, vendar ne več kot 2 200 mm,

| — | širino 935 mm ali več, vendar ne več kot 1 400 mm, |
| --- | --- |

—

širino 935 mm ali več, vendar ne več kot 1 400 mm,

| — | višino 260 mm ali več, vendar največ 310 mm, |
| --- | --- |

—

višino 260 mm ali več, vendar največ 310 mm,

| — | teže 320 kg ali več, vendar največ 390 kg in |
| --- | --- |

—

teže 320 kg ali več, vendar največ 390 kg in

| — | nazivno kapaciteto 18,4 Ah ali več, vendar ne več kot 130 Ah, |
| --- | --- |

—

nazivno kapaciteto 18,4 Ah ali več, vendar ne več kot 130 Ah,

| — | v sklopih po 12 ali 16 modulov |
| --- | --- |

—

v sklopih po 12 ali 16 modulov

0 %

31.12.2017

ex 8507 60 00

40

Ionski litijevi električni akumulatorji, polnljivi:

| — | dolžine 1 203 mm ali več, vendar največ 1 297 mm, |
| --- | --- |

—

dolžine 1 203 mm ali več, vendar največ 1 297 mm,

| — | širine 282 mm ali več, vendar največ 772 mm, |
| --- | --- |

—

širine 282 mm ali več, vendar največ 772 mm,

| — | višine 792 mm ali več, vendar največ 839 mm, |
| --- | --- |

—

višine 792 mm ali več, vendar največ 839 mm,

| — | teže 260 kg ali več, vendar največ 293 kg, |
| --- | --- |

—

teže 260 kg ali več, vendar največ 293 kg,

| — | moči 22 kWh ali 26 kWh in |
| --- | --- |

—

moči 22 kWh ali 26 kWh in

| — | sestavljen iz of 24 ali 48 modulov |
| --- | --- |

—

sestavljen iz of 24 ali 48 modulov

0 %

31.12.2017

ex 8507 60 00

50

Moduli za baterije z ionskimi litijevimi električnimi akumulatorji:

| — | dolžino 298 mm ali več, vendar največ 408 mm, |
| --- | --- |

—

dolžino 298 mm ali več, vendar največ 408 mm,

| — | širine 33,5 mm ali več, vendar največ 209 mm, |
| --- | --- |

—

širine 33,5 mm ali več, vendar največ 209 mm,

| — | višino 138 mm ali več, vendar največ 228 mm, |
| --- | --- |

—

višino 138 mm ali več, vendar največ 228 mm,

| — | teže 3,6 kg ali več, vendar največ 17 kg in |
| --- | --- |

—

teže 3,6 kg ali več, vendar največ 17 kg in

| — | moči 458 kWh ali več, vendar največ 2 158 kWh |
| --- | --- |

—

moči 458 kWh ali več, vendar največ 2 158 kWh

0 %

31.12.2017

ex 8507 60 00

55

Litij-ionski akumulator valjaste oblike:

| — | s podlago v obliki elipse, ki je na sredini stisnjena, |
| --- | --- |

—

s podlago v obliki elipse, ki je na sredini stisnjena,

| — | dolžine najmanj 49 mm (brez priključkov), |
| --- | --- |

—

dolžine najmanj 49 mm (brez priključkov),

| — | širine najmanj 33,5 mm, |
| --- | --- |

—

širine najmanj 33,5 mm,

| — | debeline najmanj 9,9 mm, |
| --- | --- |

—

debeline najmanj 9,9 mm,

| — | z nominalno zmogljivostjo najmanj 1,75 Ah in |
| --- | --- |

—

z nominalno zmogljivostjo najmanj 1,75 Ah in

| — | z nominalno napetostjo 3,7 V, |
| --- | --- |

—

z nominalno napetostjo 3,7 V,

za izdelavo baterij za ponovno polnjenje (1)

0 %

31.12.2017

ex 8507 60 00

57

Litij-ionski akumulator kockaste oblike:

| — | s posameznimi zaobljenimi koti, |
| --- | --- |

—

s posameznimi zaobljenimi koti,

| — | dolžine najmanj 76 mm (brez priključkov), |
| --- | --- |

—

dolžine najmanj 76 mm (brez priključkov),

| — | širine najmanj 54,5 mm, |
| --- | --- |

—

širine najmanj 54,5 mm,

| — | debeline najmanj 5,2 mm, |
| --- | --- |

—

debeline najmanj 5,2 mm,

| — | z nominalno zmogljivostjo najmanj 3 100 mAh in |
| --- | --- |

—

z nominalno zmogljivostjo najmanj 3 100 mAh in

| — | z nominalno napetostjo 3,7 V, |
| --- | --- |

—

z nominalno napetostjo 3,7 V,

za izdelavo baterij za ponovno polnjenje (1)

0 %

31.12.2017

ex 8507 60 00

60

Litij-ionske akumulatorske baterije z:

| — | dolžino 1 213 mm ali več, vendar ne več kot 1 575 mm; |
| --- | --- |

—

dolžino 1 213 mm ali več, vendar ne več kot 1 575 mm;

| — | širino 245 mm ali več, vendar ne več kot 1 200 mm; |
| --- | --- |

—

širino 245 mm ali več, vendar ne več kot 1 200 mm;

| — | višino 265 mm ali več, vendar ne več kot 755 mm; |
| --- | --- |

—

višino 265 mm ali več, vendar ne več kot 755 mm;

| — | maso 265 kg ali več, vendar ne več kot 294 kg; |
| --- | --- |

—

maso 265 kg ali več, vendar ne več kot 294 kg;

| — | nazivno zmogljivostjo 66,6 Ah, |
| --- | --- |

—

nazivno zmogljivostjo 66,6 Ah,

v sklopih po 48 modulov

0 %

31.12.2015

ex 8507 60 00

65

Valjasta litij-ionska celica z naslednjim:

| — | 3,5 VDC do 3,8 VDC, |
| --- | --- |

—

3,5 VDC do 3,8 VDC,

| — | 300 mAh do 900 m Ah in |
| --- | --- |

—

300 mAh do 900 m Ah in

| — | premer 10,0 mm do 14,5 mm |
| --- | --- |

—

premer 10,0 mm do 14,5 mm

0 %

31.12.2016

ex 8507 60 00

70

Pravokotni moduli za vgradnjo v litij-ionske akumulatorske baterije:

| — | dolžine 350 mm ali 312 mm, |
| --- | --- |

—

dolžine 350 mm ali 312 mm,

| — | širine 79,8 mm ali 225 mm, |
| --- | --- |

—

širine 79,8 mm ali 225 mm,

| — | višine 168 mm ali 35 mm, |
| --- | --- |

—

višine 168 mm ali 35 mm,

| — | teže 6,2 kg ali 3,95 kg, |
| --- | --- |

—

teže 6,2 kg ali 3,95 kg,

| — | z zmogljivostjo 129 Ah ali 66,6 Ah |
| --- | --- |

—

z zmogljivostjo 129 Ah ali 66,6 Ah

0 %

31.12.2015

ex 8507 60 00

75

Pravokotni litij-ionski akumulator z naslednjim:

| — | kovinsko ohišje, |
| --- | --- |

—

kovinsko ohišje,

| — | dolžina 173 mm (± 0,15 mm), |
| --- | --- |

—

dolžina 173 mm (± 0,15 mm),

| — | širina 21 mm (± 0,1 mm), |
| --- | --- |

—

širina 21 mm (± 0,1 mm),

| — | višina 91 mm (± 0,15 mm), |
| --- | --- |

—

višina 91 mm (± 0,15 mm),

| — | nazivna napetost 3,3 V in |
| --- | --- |

—

nazivna napetost 3,3 V in

| — | nazivna zmogljivost 21 Ah ali več |
| --- | --- |

—

nazivna zmogljivost 21 Ah ali več

0 %

31.12.2016

ex 8507 60 00

80

Pravokotni litij-ionski akumulator s

| — | kovinskim ohišjem, |
| --- | --- |

—

kovinskim ohišjem,

| — | dolžine 171 mm (± 3 mm), |
| --- | --- |

—

dolžine 171 mm (± 3 mm),

| — | širine 45,5 mm (± 1 mm), |
| --- | --- |

—

širine 45,5 mm (± 1 mm),

| — | višine 115 mm (± 1 mm), |
| --- | --- |

—

višine 115 mm (± 1 mm),

| — | z nominalno napetostjo 3,75 V in |
| --- | --- |

—

z nominalno napetostjo 3,75 V in

| — | nominalno kapaciteto 50 Ah, |
| --- | --- |

—

nominalno kapaciteto 50 Ah,

za uporabo v proizvodnji baterij za ponovno polnjenje za motorna vozila (1)

0 %

31.12.2015

ex 8507 90 80

70

Prirezana plošča iz nikljane bakrene folije:

| — | s širino 70 mm (± 5 mm), |
| --- | --- |

—

s širino 70 mm (± 5 mm),

| — | z debelino 0,4 mm (± 0,2 mm), |
| --- | --- |

—

z debelino 0,4 mm (± 0,2 mm),

| — | z dolžino največ 55 mm |
| --- | --- |

—

z dolžino največ 55 mm

za uporabo pri proizvodnji litijsko-ionskih akumulatorjev za električna vozila (1)

0 %

31.12.2016

ex 8508 70 00

ex 8537 10 99

10

96

Elektronska kartica brez ohišja za poganjanje in upravljanje krtač sesalca z močjo ne več kot 300 W

0 %

31.12.2015

ex 8508 70 00

ex 8537 10 99

20

98

Elektronske kartice, ki:

| — | so z žicami ali radijsko frekvenco povezane ena z drugo ter s krmilno kartico motorja in |
| --- | --- |

—

so z žicami ali radijsko frekvenco povezane ena z drugo ter s krmilno kartico motorja in

| — | uravnavajo delovanje (vklop in izklop ter sesalni pretok) sesalcev glede na shranjeni program; |
| --- | --- |

—

uravnavajo delovanje (vklop in izklop ter sesalni pretok) sesalcev glede na shranjeni program;

| — | so lahko opremljene z opozorilnimi svetilkami, ki kažejo na delovanje sesalca (sesalni pretok in/ali polna vrečka in/ali polni filter) |
| --- | --- |

—

so lahko opremljene z opozorilnimi svetilkami, ki kažejo na delovanje sesalca (sesalni pretok in/ali polna vrečka in/ali polni filter)

0 %

31.12.2015

ex 8512 40 00

ex 8516 80 20

10

20

Toplotna folija za ogledalo na vratih avtomobila:

| — | z dvema električnima kontaktoma, |
| --- | --- |

—

z dvema električnima kontaktoma,

| — | z lepilno plastjo na obeh straneh (na strani plastičnega držala ogledala in na strani stekla), |
| --- | --- |

—

z lepilno plastjo na obeh straneh (na strani plastičnega držala ogledala in na strani stekla),

| — | z zaščitno papirnato folijo na obeh straneh |
| --- | --- |

—

z zaščitno papirnato folijo na obeh straneh

0 %

31.12.2018

ex 8516 90 00

60

Ventilacijski podsklop električnega cvrtnika:

| — | z motorjem z nazivno močjo 8 W pri 4 600 rpm, |
| --- | --- |

—

z motorjem z nazivno močjo 8 W pri 4 600 rpm,

| — | krmiljen prek elektronskega vezja, |
| --- | --- |

—

krmiljen prek elektronskega vezja,

| — | delujoč na temperaturi okolja nad 110 °C, |
| --- | --- |

—

delujoč na temperaturi okolja nad 110 °C,

| — | opremljen z regulatorjem temperature |
| --- | --- |

—

opremljen z regulatorjem temperature

0 %

31.12.2014

ex 8516 90 00

70

Notranja posoda:

| — | ki vsebuje stranske in osrednje odprtine, |
| --- | --- |

—

ki vsebuje stranske in osrednje odprtine,

| — | iz žarjenega aluminija, |
| --- | --- |

—

iz žarjenega aluminija,

| — | s keramičnim premazom, ki je odporen na toploto več kot 200 °C |
| --- | --- |

—

s keramičnim premazom, ki je odporen na toploto več kot 200 °C

za uporabo v proizvodnji električnih cvrtnikov (1)

0 %

31.12.2017

ex 8518 29 95

30

Zvočniki z:

| — | uporom 4 Ohm ali več, vendar največ 16 Ohm, |
| --- | --- |

—

uporom 4 Ohm ali več, vendar največ 16 Ohm,

| — | nazivno močjo 2 W ali več, vendar največ 20 W, |
| --- | --- |

—

nazivno močjo 2 W ali več, vendar največ 20 W,

| — | plastičnim nosilcem ali brez in |
| --- | --- |

—

plastičnim nosilcem ali brez in

| — | električnim kablom s priključki ali brez, |
| --- | --- |

—

električnim kablom s priključki ali brez,

kot se uporablja pri proizvodnji televizorjev in video zaslonov

0 %

31.12.2017

ex 8518 30 95

20

Naglavna slušalka in ušesna slušalka za slušne pripomočke,v ohišju z zunanjimi dimenzijami, ki (ne računajoč priključnih točk) ne presegajo 5 mm × 6 mm × 8 mm

0 %

31.12.2018

ex 8518 40 80

91

Podsklop plošče tiskanega vezja, ki obsega dekodiranje digitalnega avdiosignala, obdelavo avdiosignala in ojačevanje z dvema in/ali več kanali

0 %

31.12.2014

ex 8518 40 80

92

Podsklop plošče tiskanega vezja, ki obsega napajanje z energijo, aktivni izenačevalnik in vezja ojačevalnika moči

0 %

31.12.2015

ex 8518 90 00

91

Z zakovanjem združena jeklena plošča,v obliki diska, opremljenega na eni strani z valjem, za uporabo v proizvodnji zvočnikov (1)

0 %

31.12.2018

ex 8521 90 00

20

Digitalni video snemalnik:

| — | brez pogona trdega diska, |
| --- | --- |

—

brez pogona trdega diska,

| — | z DVD-RW ali brez njega, |
| --- | --- |

—

z DVD-RW ali brez njega,

| — | z detektorjem gibanja ali zmožnostjo zaznavanja gibanja s povezljivostjo IP preko konektorja LAN, |
| --- | --- |

—

z detektorjem gibanja ali zmožnostjo zaznavanja gibanja s povezljivostjo IP preko konektorja LAN,

| — | z zaporednimi vrati USB ali brez njih, |
| --- | --- |

—

z zaporednimi vrati USB ali brez njih,

za uporabo pri proizvodnji zaprtih nadzornih sistemov CCTV (1)

0 %

31.12.2014

ex 8522 90 49

50

Elektronski sklop za laserske čitalne glave disketnih predvajalnikov, ki obsega:

| — | tiskano vezje; |
| --- | --- |

—

tiskano vezje;

| — | foto detektor v obliki monolitnega integriranega vezja,v ohišju; |
| --- | --- |

—

foto detektor v obliki monolitnega integriranega vezja,v ohišju;

| — | ne več kot 3 priključke; |
| --- | --- |

—

ne več kot 3 priključke;

| — | ne več kot 1 tranzistor; |
| --- | --- |

—

ne več kot 1 tranzistor;

| — | ne več kot 3 spremenljive in 4 stalne upore in |
| --- | --- |

—

ne več kot 3 spremenljive in 4 stalne upore in

| — | ne več kot 5 kondenzatorjev, |
| --- | --- |

—

ne več kot 5 kondenzatorjev,

pri čemer je celota vgrajenav podlago

0 %

31.12.2018

ex 8522 90 49

ex 8527 99 00

ex 8529 90 65

60

10

25

Sklop plošče tiskanega vezja, ki obsega:

| — | radijski uglaševalnik z zmožnostjo prejemanja in dekodiranja radijskih signalov ter oddajanja teh signalov znotraj sklopa, vendar brez zmožnosti obdelave signalov, |
| --- | --- |

—

radijski uglaševalnik z zmožnostjo prejemanja in dekodiranja radijskih signalov ter oddajanja teh signalov znotraj sklopa, vendar brez zmožnosti obdelave signalov,

| — | mikroprocesor z zmožnostjo prejemanja sporočil daljinskega upravljanja in nadziranja čipja uglaševalnika, |
| --- | --- |

—

mikroprocesor z zmožnostjo prejemanja sporočil daljinskega upravljanja in nadziranja čipja uglaševalnika,

za uporabo v proizvodnji sistemov za domačo zabavo (1)

0 %

31.12.2014

ex 8522 90 49

ex 8527 99 00

ex 8529 90 65

65

20

40

Podsklop plošče tiskanega vezja, ki obsega:

| — | radijski uglaševalnik z zmožnostjo prejemanja in dekodiranja radijskih signalov ter oddajanja teh signalov znotraj sklopa, z dekoderjem signalov, |
| --- | --- |

—

radijski uglaševalnik z zmožnostjo prejemanja in dekodiranja radijskih signalov ter oddajanja teh signalov znotraj sklopa, z dekoderjem signalov,

| — | sprejemnik radijske frekvence (RF) daljinskega upravljanja, |
| --- | --- |

—

sprejemnik radijske frekvence (RF) daljinskega upravljanja,

| — | infrardeči oddajnik signalov daljinskega upravljanja, |
| --- | --- |

—

infrardeči oddajnik signalov daljinskega upravljanja,

| — | signalni generator SCART, |
| --- | --- |

—

signalni generator SCART,

| — | senzor televizijskega stanja, |
| --- | --- |

—

senzor televizijskega stanja,

za uporabo v proizvodnji sistemov za domačo zabavo (1)

0 %

31.12.2014

ex 8522 90 49

70

Sklop, ki vsebuje vsaj fleksibilno tiskano vezje, integrirano vezje za pogon laserja in integrirano vezje za pretvornik signala

0 %

31.12.2018

ex 8522 90 80

15

Hladilna telesa in hladilna rebra iz aluminija, za vzdrževanje delovne temperature tranzistorjev in/ali integriranih vezij v izdelkih iz tarifne številke 8521.

0 %

31.12.2017

ex 8522 90 80

ex 8529 90 92

30

30

Nosilec, pritrdilni element in notranji ojačevalec kovine za uporabo v proizvodnji televizij, monitorjev in video predvajalnikov (1)

0 %

31.12.2016

ex 8522 90 80

65

Sklop za optične diske, sestavljen vsaj iz optične enote in motorjev na enosmerni tok, ki omogoča dvoslojni zapis ali ne

0 %

31.12.2018

ex 8522 90 80

70

Sklop za snemanje in reprodukcijo slike, ki ga sestavljata vsaj motor in plošča s tiskanim vezjem, ki vsebuje integrirano vezje z gonilnimi ali krmilnimi funkcijami, ki vsebuje transformator ali ne, za uporabo v proizvodnji izdelkov iz tar. št. 8521 (1)

0 %

31.12.2018

ex 8522 90 80

75

Glava za optično branje za predvajalnik glasbenih zgoščenk (CD), ki sestoji iz ene laserske diode, enega integriranega vezja za fotodetekcijo in enega cepilca svetlobnega žarka

0 %

31.12.2018

ex 8522 90 80

80

Sklop za pogon laser optične enote za snemanje in/ali reprodukcijo digitalnih video in/ali audio signalov, ki vsebuje vsaj enoto za optično lasersko branje in/ali pisanje, enega ali več motorjev na enosmerni tok in, ki vsebuje ali ne ploščo s tiskanim vezjem, ki ne pretvarja signalov za zvok in sliko, za uporabo v proizvodnji izdelkov iz tar. št. 8519, 8521, 8526, 8527, 8528 ali 8543 (1)

0 %

31.12.2018

ex 8522 90 80

81

Optična laserska sprejemna enota za prenos optičnih signalov s CD ali DVD in za snemanje optičnih signalov na DVD, ki je sestavljena iz najmanj

| — | laserske diode, |
| --- | --- |

—

laserske diode,

| — | integriranega vezja laserskega gonilnika, |
| --- | --- |

—

integriranega vezja laserskega gonilnika,

| — | integriranega vezja fotodetektorja, |
| --- | --- |

—

integriranega vezja fotodetektorja,

integriranega vezja sprednjega zaslona in iz regulatorja in se uporablja pri proizvodnji proizvodov s tarifno številko 8521 (1)

0 %

31.12.2016

ex 8522 90 80

83

Optična bralna enota „blu-ray“, zapisljiva ali ne, ki se uporablja za plošče blu-ray, DVD-je in CD-je in vključuje vsaj:

| — | laserske diode, ki delujejo pri treh različnih valovnih dolžinah, |
| --- | --- |

—

laserske diode, ki delujejo pri treh različnih valovnih dolžinah,

| — | integrirano vezje za fotodetektor in |
| --- | --- |

—

integrirano vezje za fotodetektor in

| — | aktuator, |
| --- | --- |

—

aktuator,

za proizvodnjo izdelkov iz tarifne številke 8521 (1)

0 %

31.12.2018

ex 8522 90 80

84

Pogonski mehanizem „blu-ray“, zapisljiv ali ne, ki se uporablja za plošče blu-ray, DVD-je in CD-je in vključuje vsaj:

| — | optično bralno enoto z laserskimi diodami, ki delujejo pri treh različnih valovnih dolžinah, |
| --- | --- |

—

optično bralno enoto z laserskimi diodami, ki delujejo pri treh različnih valovnih dolžinah,

| — | motor vretena, |
| --- | --- |

—

motor vretena,

| — | koračni motor |
| --- | --- |

—

koračni motor

0 %

31.12.2018

ex 8522 90 80

85

Valj video glave, z video glavami ali z video ali avdio glavami in električnim motorjem, za uporabo v proizvodnji izdelkov iz tar. št. 8521 (1)

0 %

31.12.2018

ex 8522 90 80

96

Trdi disk s pogonom za vgradnjo v izdelke iz številke 8521 (1)

0 %

31.12.2017

ex 8522 90 80

ex 8529 90 65

97

50

Tuner za pretvarjanje visokofrekvenčnih signalov v srednjefrekvenčne signale, ki se uporablja v proizvodnji proizvodov, uvrščenih v tarifni številki 8521 in 8528 (1)

0 %

31.12.2016

ex 8525 80 19

20

Sklop za televizijske kamere, dimenzij ne več kot 10 mm × 15 mm × 18 mm, ki vsebuje senzor slike, objektiv in barvni procesor, z resolucijo slike ne več kot 1 024 × 1 280 točk, opremljen s kablom in/ali ohišjem ali ne, za proizvodnjo blaga iz tar. podšt. 8517 12 00 (1)

0 %

31.12.2018

ex 8525 80 19

25

Dolgovalovna infrardeča kamera (LWIR kamera) (v skladu s standardom ISO/TS 16949) z:

| — | občutljivostjo na območju valovne dolžine 8 μm ali več, vendar največ 14 μm, |
| --- | --- |

—

občutljivostjo na območju valovne dolžine 8 μm ali več, vendar največ 14 μm,

| — | ločljivostjo 324 × 256 točk, |
| --- | --- |

—

ločljivostjo 324 × 256 točk,

| — | težo največ 400 g, |
| --- | --- |

—

težo največ 400 g,

| — | dimenzijami največ 70 mm × 67 mm × 75 mm, |
| --- | --- |

—

dimenzijami največ 70 mm × 67 mm × 75 mm,

| — | vodotesnim ohišjem in vtičem, primernim za rabo v avtomobilu, ter |
| --- | --- |

—

vodotesnim ohišjem in vtičem, primernim za rabo v avtomobilu, ter

| — | odstopanje izhodnega signala v celotnem območju delovne temperature največ 20 % |
| --- | --- |

—

odstopanje izhodnega signala v celotnem območju delovne temperature največ 20 %

0 %

31.12.2014

ex 8525 80 19

ex 8525 80 91

31

10

Televizijska kamera za zaprte sisteme (CCTV):

| — | z maso največ 5,9 kg, |
| --- | --- |

—

z maso največ 5,9 kg,

| — | brez ohišja, |
| --- | --- |

—

brez ohišja,

| — | z merami največ 405 mm×315 mm, |
| --- | --- |

—

z merami največ 405 mm×315 mm,

| — | z enojno napravo za zaznavanje (CCD) ali senzorjem z dopolnilnim kovinskooksidnim polprevodnikom (CMOS), |
| --- | --- |

—

z enojno napravo za zaznavanje (CCD) ali senzorjem z dopolnilnim kovinskooksidnim polprevodnikom (CMOS),

| — | z največ 5000000 efektivnimi slikovnimi točkami, |
| --- | --- |

—

z največ 5000000 efektivnimi slikovnimi točkami,

za uporabo za video nadzor v sistemu televizije zaprtega kroga (1)

0 %

01.07.2014

ex 8525 80 19

35

Kamere s funkcijo skeniranja slik z:

| — | sistemom „Dynamic overlay lines“, |
| --- | --- |

—

sistemom „Dynamic overlay lines“,

| — | izhodnim video signalom NTSC, |
| --- | --- |

—

izhodnim video signalom NTSC,

| — | napetostjo 6,5 V, |
| --- | --- |

—

napetostjo 6,5 V,

| — | osvetljenostjo 0,5 lux ali več |
| --- | --- |

—

osvetljenostjo 0,5 lux ali več

0 %

31.12.2014

ex 8525 80 19

40

Sestav za kamere, ki se uporabljajo pri prenosnih računalnikih in niso večje od 15 mm × 25 mm × 25 mm, sestavljene iz senzorja slike, objektiva in barvnega procesorja, z resolucijo slike, ki ne presega 1 600 × 1 200 slikovnih pik, z ali brez kabla in/ali ohišja, z ali brez podstavka ter z LED čipom (1)

0 %

31.12.2016

ex 8525 80 19

45

Kamera z ločljivostjo 1 280 * 720 p visoke ločljivosti (HD), z dvema mikrofonoma za uporabo v proizvodnji izdelkov iz tarifne številke 8528 (1)

0 %

31.12.2017

ex 8526 91 20

ex 8527 29 00

80

10

Integriran audio modul (IAM) z digitalnim video izhodnim signalom za povezavo z LCD dotakljivim zaslonom, povezanim z omrežjem MOST (Media Oriented System Transport) in prenesenim s protokolom MOST, ki zagotavlja visoko kakovost, brez ali s:

| — | ploščo tiskanega vezja (PCB), ki vsebuje sprejemnik za globalni sistem za določanje položaja (GPS), žiroskop, radijske postaje za prometna sporočila, |
| --- | --- |

—

ploščo tiskanega vezja (PCB), ki vsebuje sprejemnik za globalni sistem za določanje položaja (GPS), žiroskop, radijske postaje za prometna sporočila,

| — | trdim diskom, ki podpira številne zemljevide, |
| --- | --- |

—

trdim diskom, ki podpira številne zemljevide,

| — | HD radiom, |
| --- | --- |

—

HD radiom,

| — | sistemom za prepoznavanje glasu, |
| --- | --- |

—

sistemom za prepoznavanje glasu,

| — | CD in DVD pogonom, |
| --- | --- |

—

CD in DVD pogonom,

vendar z

| — | možnostjo povezave z Bluetooth, MP3 in USB priključkom; |
| --- | --- |

—

možnostjo povezave z Bluetooth, MP3 in USB priključkom;

| — | napetostjo 10V ali več, vendar ne več kot 16V, |
| --- | --- |

—

napetostjo 10V ali več, vendar ne več kot 16V,

za uporabo v prozvodnji vozil iz poglavja 87 (1)

0 %

31.12.2015

ex 8527 91 99

ex 8529 90 65

10

35

Sklop, ki ga sestavljajo vsaj:

| — | enota za avdiofrekvenčno ojačevanje, ki obsega vsaj avdiofrekvenčni ojačevalnik in generator zvoka, |
| --- | --- |

—

enota za avdiofrekvenčno ojačevanje, ki obsega vsaj avdiofrekvenčni ojačevalnik in generator zvoka,

| — | transformator in |
| --- | --- |

—

transformator in

| — | radijski sprejemnik |
| --- | --- |

—

radijski sprejemnik

0 %

31.12.2014

ex 8528 49 10

10

Videomonitorji z:

| — | enobarvno katodno cevjo z ravnim zaslonom, ki ima diagonalno izmero zaslona ne več kot 110 mm in je opremljen z deflekorjem, in |
| --- | --- |

—

enobarvno katodno cevjo z ravnim zaslonom, ki ima diagonalno izmero zaslona ne več kot 110 mm in je opremljen z deflekorjem, in

| — | tiskanim vezjem, na katerem je deflektor, video ojačevalec in transformator, |
| --- | --- |

—

tiskanim vezjem, na katerem je deflektor, video ojačevalec in transformator,

v celoti montiran na podstavku ali ne, za proizvodnjo video domofonskih sistemov, video telefonov ali aparatur za nadzorovanje (1)

0 %

31.12.2018

ex 8528 59 70

10

Barvni video monitorji s prikazovalnikom s tekočimi kristali, razen tistih, ki so združeni z drugimi aparati, z enosmerno delovno napetostjo 7 V ali več, vendar največ 30 V, z diagonalo ekrana 33,2 cm ali manj,

| — | brez ohišja, s hrbtiščem in vgradnim okvirjem, |
| --- | --- |

—

brez ohišja, s hrbtiščem in vgradnim okvirjem,

| — | ali z ohišjem, |
| --- | --- |

—

ali z ohišjem,

za trajno vgradnjo ali trajno montažo med industrijskim sestavljanjem v blago iz poglavij od 84 do 90 in 94 (1)

0 %

30.06.2014

ex 8529 10 80

20

Komplet keramičnih filtrov, ki vsebuje 2 keramična filtra in 1 keramični resonator za frekvenco 10,7 MHz (± 30 kHz), v ohišju

0 %

31.12.2018

ex 8529 10 80

50

Keramični filter za središčno frekvenco 450 kHz (± 1,5 kHz) ali 455 kHz (± 1,5 kHz), z širino frekvenčnega pasu ne več kot 30 kHz pri 6 dB in ne več kot 70 kHz pri 40 dB,v ohišju

0 %

31.12.2018

ex 8529 10 80

60

Filtri, razen filtrov zvočnih valov za površinsko montažo, za središčno frekvenco 485 MHz ali več, vendar ne več kot 1 990 MHz, z izgubami ne več kot 3,5 dB,v ohišju

0 %

31.12.2018

ex 8529 90 65

ex 8548 90 90

30

44

Deli TV aparatov z mikro procesorskimi in video procesorskimi funkcijami, ki vsebujejo vsaj mikro kontroler in video procesor, vgrajeni na vodilno ogrodje, v plastičnem ohišju

0 %

31.12.2018

ex 8529 90 65

45

Satelitski modul za radijsko sprejemanje, ki pretvarja satelitske visokofrekvenčne signale v digitalne kodirane avdiosignale, za uporabo v proizvodnji izdelkov iz tarifne številke 8527 (1)

0 %

31.12.2014

ex 8529 90 65

55

Plošča za osvetlitev okolja z LED (Ambient light LED board), ki se vgradi v izdelke, uvrščene pod tarifno številko 8528 (1)

0 %

31.12.2015

ex 8529 90 65

60

Tuner za pretvarjanje visokofrekvenčnih signalov v srednjefrekvenčne signale, ki se v proizvodnji TV sprejemnikov za satelitske in zemeljske signale uporablja za naprave set top (1)

0 %

31.12.2016

ex 8529 90 65

65

Plošča tiskanega vezja za razdeljevanje napajalne napetosti in kontrolnih signalov neposredno do krmilnega vezja na stekleni plošči TFT modula LCD

0 %

31.12.2015

ex 8529 90 65

70

Gonilnik enote, sestavljen iz elektronskega integriranega vezja in prožnega tiskanega vezja, za uporabo v proizvodnji modulov LCD (1)

0 %

31.12.2016

ex 8529 90 65

75

Moduli, ki obsegajo vsaj polprevodniške čipe za:

| — | proizvajanje krmilnih signalov za naslavljanje slikovnih točk |
| --- | --- |

—

proizvajanje krmilnih signalov za naslavljanje slikovnih točk

| — | ali krmiljenje naslovnih slikovnih točk |
| --- | --- |

—

ali krmiljenje naslovnih slikovnih točk

0 %

31.12.2017

ex 8529 90 92

25

Moduli LCD brez naprave, ki omogoča ukaze z dotikom zaslona, sestavljeni samo iz:

| — | ene ali več steklenih ali plastičnih TFT celic, |
| --- | --- |

—

ene ali več steklenih ali plastičnih TFT celic,

| — | litega hladilnega telesa, |
| --- | --- |

—

litega hladilnega telesa,

| — | enote za osvetlitev ozadja, |
| --- | --- |

—

enote za osvetlitev ozadja,

| — | plošče tiskanega vezja z mikrokrmilnikom |
| --- | --- |

—

plošče tiskanega vezja z mikrokrmilnikom

| — | in vmesnika LVDS (Low Voltage Differential Signaling) |
| --- | --- |

—

in vmesnika LVDS (Low Voltage Differential Signaling)

za uporabo pri proizvodnji radijskih sprejemnikov za motorna vozila (1)

0 %

31.12.2015

ex 8529 90 92

32

Optična enota za video projekcijo, ki obsega sistem za ločevanje barv, mehanizem za določanje položaja in leče, za uporabo v proizvodnji izdelkov iz tarifne številke 8528 (1)

0 %

31.12.2018

ex 8529 90 92

40

Sklop, ki obsega prizme, čipe digitalne mikrozrcalne naprave (DMD) in krmilna elektronska vezja, za uporabo v proizvodnji opreme za televizijsko projekcijo ali video projektorjev (1)

0 %

31.12.2018

ex 8529 90 92

41

Čipi digitalne mikrozrcalne naprave (DMD-čip), za uporabo v proizvodnji video projektorjev (1)

0 %

31.12.2018

ex 8529 90 92

42

Hladilna telesa in hladilna rebra iz aluminija, za vzdrževanje delovne temperature tranzistorjev in integriranega vezja v televizijskih sprejemnikih (1)

0 %

31.12.2018

ex 8529 90 92

43

Plazemski zaslon z zgolj naslovnimi in prikazovalnimi elektrodami, z ali brez gonilnika in/ali nadzorne elektronike izključno za naslove točk, z ali brez napajanja

0 %

31.12.2018

ex 8529 90 92

44

LCD-modul, sestavljen izključno iz enega ali več steklenih ali plastičnih TFT celic, brez naprave, ki omogoča ukaze z dotikom zaslona, z enoto za osvetlitev ozadja ali brez, z inverterjem ali brez, z enim ali več tiskanimi vezji s krmilno elektroniko, ki služi samo za naslavljanje točk

0 %

31.12.2018

ex 8529 90 92

45

Sklop iz integriranega vezja za sprejemanje TV signalov, ki vsebuje enoto za dekodiranje kanalov, tuner, napajalno enoto, filtre GSM ter ločenimi kot tudi vgrajenimi pasivnimi elementi vezja za sprejem oddajanih digitalnih video signalov v DVB-T in DVB-H formatu

0 %

31.12.2018

ex 8529 90 92

47

Površinski slikovni senzorji (medlinijski senzor CCD „progressive scan“ ali CMOS sentor) za digitalne videokamere v obliki analognega ali digitalnega monolitskega integriranega vezja s slikovnimi točkami, katerih dimenzije ne presegajo 12 μm × 12 μm, in enobarvnim opazovalnim oknom ter nizom mikroleč s po eno lečo, nameščeno na vsaki posamezni slikovni točki (vrsta mikroleč) ali večbarvnim opazovalnim oknom z barvnim filtrom, z nizom mikroleč, nameščenih na vsaki posamezni slikovni točki

0 %

31.12.2014

ex 8529 90 92

48

Lito hladilno telo iz aluminija za vzdrževanje delovne temperature tranzistorjev in integriranih vezij, za uporabo v proizvodnji izdelkov iz tarifne številke 8527 (1)

0 %

31.12.2014

ex 8529 90 92

ex 8536 69 90

49

83

Omrežna vtičnica (AC Socket) s filtrom šuma, ki jo sestavlja:

| — | 230 V omrežna vtičnica (za napajalni kabel), |
| --- | --- |

—

230 V omrežna vtičnica (za napajalni kabel),

| — | vgrajeni filter šuma, sestavljen iz kondenzatorjev in induktorjev, |
| --- | --- |

—

vgrajeni filter šuma, sestavljen iz kondenzatorjev in induktorjev,

| — | kabelski konektor za povezavo omrežne vtičnice z napajalno enoto plazemske televizije ter je |
| --- | --- |

—

kabelski konektor za povezavo omrežne vtičnice z napajalno enoto plazemske televizije ter je

opremljena ali neopremljena s kovinsko oporo za prilagoditev omrežne vtičnice plazemski televiziji

0 %

31.12.2014

ex 8529 90 92

50

Plošča barvnega LCD zaslona za LCD monitorje iz tarifne številke 8528:

| — | z diagonalno izmero zaslona 14,48 cm ali več, vendar ne več kot 31,24 cm; |
| --- | --- |

—

z diagonalno izmero zaslona 14,48 cm ali več, vendar ne več kot 31,24 cm;

| — | z osvetlitvijo ozadja, mikro kontrolerjem; |
| --- | --- |

—

z osvetlitvijo ozadja, mikro kontrolerjem;

| — | s kontrolerjem CAN (lokalnega omrežja, v katerega so povezana tipala in računalnik v avtu) z vmesnikom LVDC (Low-voltage differential signaling) in vtičnico za napajanje CAN ali s kontrolerjem APIX (Automotive Pixel link) z vmesnikom APIX; |
| --- | --- |

—

s kontrolerjem CAN (lokalnega omrežja, v katerega so povezana tipala in računalnik v avtu) z vmesnikom LVDC (Low-voltage differential signaling) in vtičnico za napajanje CAN ali s kontrolerjem APIX (Automotive Pixel link) z vmesnikom APIX;

| — | v ohišju s ponorom toplote iz aluminija na zadnjem delu ali brez njega; |
| --- | --- |

—

v ohišju s ponorom toplote iz aluminija na zadnjem delu ali brez njega;

| — | brez modula za obdelavo signala, |
| --- | --- |

—

brez modula za obdelavo signala,

za uporabo v proizvodnji vozil iz poglavja 87 (1)

0 %

31.12.2015

ex 8529 90 92

70

Pravokoten okvir za pritrjevanje in pokrivanje:

| — | iz aluminijeve zlitine, ki vsebuje silicij in magnezij, |
| --- | --- |

—

iz aluminijeve zlitine, ki vsebuje silicij in magnezij,

| — | dolžine 900 mm ali več, vendar največ 1 500 mm, |
| --- | --- |

—

dolžine 900 mm ali več, vendar največ 1 500 mm,

| — | širine 600 mm ali več, vendar največ 950 mm, |
| --- | --- |

—

širine 600 mm ali več, vendar največ 950 mm,

ki se uporablja za proizvodnjo televizijskih sprejemnikov

0 %

31.12.2017

ex 8531 80 95

40

Elektroakustični pretvornik

0 %

31.12.2018

ex 8535 90 00

20

Tiskano vezje v obliki plošč iz izolacijskega materiala z električnimi priključki in spajkami za uporabo v proizvodnji enot za osvetlitev ozadja modulov LCD (1)

0 %

31.12.2018

ex 8535 90 00

ex 8536 50 80

30

83

Polprevodniško stikalo v ohišju:

| — | ki ga sestavljata čip tranzistorja IGBT in čip diode na eni ali več vodilnih ohišjih, |
| --- | --- |

—

ki ga sestavljata čip tranzistorja IGBT in čip diode na eni ali več vodilnih ohišjih,

| — | za napetost 600V ali 1 200 V |
| --- | --- |

—

za napetost 600V ali 1 200 V

0 %

31.12.2015

ex 8536 30 30

11

Termoelektrično stikalo s preklopnim tokom 50 A ali več, ki vsebuje zaporno stikalo, za neposredno vgradnjo v tuljavo elektromotorja,v nepredušno zaprtem ohišju

0 %

31.12.2018

ex 8536 49 00

91

Termični releji v hermetično zaprtem steklenem patronu z dolžino ne več kot 35 mm (ne računajoč žice), z največjo propustnostjo 10–6 cm3 He/sek pri enem baru in temperaturnem obsegu od 0 °C do 160 °C, namenjeni za vgradnjo v kompresorje hladilne opreme (1)

0 %

31.12.2018

ex 8536 50 11

31

Stikalo vrste za vdelavo v tiskano vezje, ki deluje ob sili 4,9 N(± 0,9 N), v ohišju

0 %

31.12.2018

ex 8536 50 11

32

Mehansko tipkalo za povezovanje elektronskih vezij, ki deluje na napetosti do vključno 60V in jakosti toka do vključno50 mA, za uporabo v prozvodnji izdelkov iz tarifnih številk 8521 ali 8528 (1)

0 %

31.12.2018

ex 8536 50 19

91

Stikalo na Hallov efekt, ki obsega 1 magnet, 1 Hallov senzor in 2 kondenzatorja, v ohišju

0 %

31.12.2018

ex 8536 50 19

ex 8536 50 80

93

97

Naprave, ki imajo nastavljive krmilne in stikalne funcije in vsebujejo eno ali več monolitskih integriranih vezij, kombiniranih s polprevodniškimi elementi ali ne, skupaj vgrajeno na vodilno ogrodje, v plastičnem ohišju

0 %

31.12.2018

ex 8536 50 80

81

Mehanska stikala regulatorja hitrosti za povezovanje električnih vezij z:

| — | napetostjo 240 V ali več, vendar ne več kot 250 V, |
| --- | --- |

—

napetostjo 240 V ali več, vendar ne več kot 250 V,

| — | jakostjo toka 4 A ali več, vendar ne več kot 6 A, |
| --- | --- |

—

jakostjo toka 4 A ali več, vendar ne več kot 6 A,

za uporabo v proizvodnji strojev iz tarifne številke 8467 (1)

0 %

31.12.2014

ex 8536 50 80

82

Mehanska stikala za povezovanje električnih vezij z:

| — | napetostjo 240 V ali več, vendar ne več kot 300 V, |
| --- | --- |

—

napetostjo 240 V ali več, vendar ne več kot 300 V,

| — | jakostjo toka 3 A ali več, vendar ne več kot 15 A, |
| --- | --- |

—

jakostjo toka 3 A ali več, vendar ne več kot 15 A,

za uporabo v proizvodnji strojev iz tarifne številke 8467 (1)

0 %

31.12.2014

ex 8536 50 80

93

Preklopna enota za koaksialni kabel, ki obsega 3 elektromagnetna stikala, s preklopnim časom ne več kot 50 ms in z gonilnim tokom ne več kot 500 mA pri napetosti 12 V

0 %

31.12.2018

ex 8536 50 80

98

Mehansko potisno stikalo za povezovanje elektronskih vezij, ki deluje na napetosti 220V ali več, vendar do vključno 250V in jakosti toka do vključno 5A, za uporabo v proizvodnji izdelkov iz tarifnih številk 8521 ali 8528 (1)

0 %

31.12.2018

ex 8536 69 90

51

Priključki tipa SCART, vgrajeni v plastično ali kovinsko ohišje, z 21 nožicami v dveh vrstah, za uporabo v proizvodnji izdelkov iz tarifnih številk 8521 in 8528. (1)

0 %

31.12.2017

ex 8536 69 90

81

Spojnik („pitch connector“) za proizvodnjo LCD-televizijskih sprejemnikov (1)

0 %

31.12.2017

ex 8536 69 90

82

Modularna vtičnica ali vtič za lokalna omrežja, lahko tudi v kombinaciji z drugimi vtičnicami, ki vključuje vsaj:

| — | impulzni transformator s širokopasovnim feritnim jedrom, |
| --- | --- |

—

impulzni transformator s širokopasovnim feritnim jedrom,

| — | skupno tuljavo, |
| --- | --- |

—

skupno tuljavo,

| — | upor, |
| --- | --- |

—

upor,

| — | kondenzator, |
| --- | --- |

—

kondenzator,

ki se uporablja pri proizvodnji proizvodov s tarifno številko 8521 ali 8528 (1)

0 %

31.12.2014

ex 8536 69 90

84

Vtičnica ali vtič USB, enojni ali večkratni, za povezovanje z drugimi USB-napravami, za uporabo pri proizvodnji blaga iz tarifnih številk 8521 ali 8528 (1)

0 %

31.12.2015

ex 8536 69 90

85

Vtičnica ali vtič, vgrajen v plastično ali kovinsko ohišje, z največ osmimi zatiči, za uporabo v proizvodnji proizvodov iz tarifnih številk 8521 ali 8528 (1)

0 %

31.12.2016

ex 8536 69 90

86

Vtič ali vtičnica za visokoločljivostno povezavo HDMI, vgrajena v plastično ali kovinsko ohišje, z 19ali20 nožicami v dveh vrstah, za uporabo v prozvodnji izdelkov iz tarifnih številk 8521ali8528 (1)

0 %

31.12.2016

ex 8536 69 90

87

Vtič ali vtičnica tipa D-subminiature (D-sub), vgrajena v plastično ali kovinsko ohišje, s 15nožicami v treh vrstah, za uporabo v proizvodnji izdelkov iz tarifnih številk 8521 ali 8528 (1)

0 %

31.12.2016

ex 8536 69 90

88

Ženski priključki varnih digitalnih (SD), CompactFlash, „pametnih kartic“ in 64- pin PC-kartic, ki se uporabljajo za mehko spajkanje za tiskana vezja, za povezovanje električnih aparatov in tokokrogov ter vklapljanje in izklapljanje ali zaščito električnih tokokrogov za napetost, ki ne presega 1 000 V

0 %

31.12.2017

ex 8536 70 00

10

Optična vtičnico ali vtič za uporabo v proizvodnji blaga iz tarifnih številk 8521 ali 8528 (1)

0 %

31.12.2016

ex 8536 70 00

20

Kovinske vtičnice in priključki v plastičnem ali kovinskem ohišju za optično in mehansko spajanje kablov iz optičnih vlaken:

| — | z delovno temperaturo –20 °C ali več, vendar ne višjo od 70 °C; |
| --- | --- |

—

z delovno temperaturo –20 °C ali več, vendar ne višjo od 70 °C;

| — | s hitrostjo prenosa signala največ 25 Mbp; |
| --- | --- |

—

s hitrostjo prenosa signala največ 25 Mbp;

| — | z napajalno napetostjo vsaj –0,5 V ali več, vendar ne več kot 7 V; |
| --- | --- |

—

z napajalno napetostjo vsaj –0,5 V ali več, vendar ne več kot 7 V;

| — | z vhodno napetostjo vsaj –0,5 V ali več, vendar ne več kot 7,5 V; |
| --- | --- |

—

z vhodno napetostjo vsaj –0,5 V ali več, vendar ne več kot 7,5 V;

| — | brez integriranih vezij; |
| --- | --- |

—

brez integriranih vezij;

za uporabo v proizvodnji izdelkov iz tarifnih številk 8521 in 8528 (1)

0 %

31.12.2016

ex 8536 90 85

92

Kovinski kovan okvir s kontakti

0 %

31.12.2018

ex 8536 90 85

ex 8544 49 93

94

10

Elastomerni spojnik, ki sestoji iz enega ali več prevodniških elementov in iz gumijaste ali silikonske podlage

0 %

31.12.2018

ex 8536 90 85

97

Reža za priključitev spominske kartice tipa SD (Secure Digital), potisnega tipa ali potisno-izvlečnega tipa za uporabo v proizvodnji blaga iz tarifnih številk 8521 ali 8528 (1)

0 %

31.12.2016

ex 8537 10 91

30

Kontrolni sistem armaturne plošče vozila za obdelavo in ocenjevanje podatkov, ki deluje prek avtobusnega protokola CAN in vključuje vsaj:

| — | mikroprocesne releje, |
| --- | --- |

—

mikroprocesne releje,

| — | koračni motor, |
| --- | --- |

—

koračni motor,

| — | električno izbrisljivi programabilni bralni pomnilnik (EEPROM) in |
| --- | --- |

—

električno izbrisljivi programabilni bralni pomnilnik (EEPROM) in

| — | druge pasivne komponente (npr. konektorje, diode, stabilizatorje napetosti, upore, kondenzatorje, tarnzistorje), |
| --- | --- |

—

druge pasivne komponente (npr. konektorje, diode, stabilizatorje napetosti, upore, kondenzatorje, tarnzistorje),

z napetostjo 13,5 V

0 %

31.12.2017

ex 8537 10 99

92

Zaslonska plošča, občutljiva na dotik, ki sestoji iz prevodne mreže med dvema ploščama iz plastike ali stekla, opremljene z električnimi prevodniki in priključki

0 %

31.12.2018

ex 8537 10 99

93

Električna krmilna enota za napetost 12 V, za uporabo v proizvodnji sistemov za uravnavanje temperature, ki se vgrajujejov vozila (1)

0 %

31.12.2018

ex 8537 10 99

ex 8543 70 90

94

20

Enota, ki sestoji iz dveh spojnih tranzistorjev s poljskim pojavom (JFET) v ohišju z dvema vrsticama nožic (dual lead frame housing)

0 %

31.12.2018

ex 8537 10 99

97

Kartica z elektronskim upravljalnikom za poganjanje in upravljanje enofaznih električnih komutatorskih motorjev na izmenični tok z izhodno močjo 750 W ali več in vhodno močjo več kot 1 600 W, vendar ne več kot 2 700 W

0 %

31.12.2015

ex 8538 90 99

92

Del elektrotermične varovalke, ki sestoji iz bakrene žice, prevlečene s kositrom in pritrjene na cilindrično ohišje, z zunanjimi dimenzijami ne več kot 5 mm × 48 mm

0 %

31.12.2018

ex 8538 90 99

95

Bakrena osnovna plošča, ki se uporablja kot odvodnik toplote pri proizvodnji modulov z IGBT iz tarifne številke 8535 ali 8536 z napetostjo 650 V ali več, vendar največ 1 200 V (1)

0 %

31.12.2018

ex 8539 39 00

20

Fluorescenčne sijalke s hladno katodo (CCFL) ali zunanjo elektrodo (EEFL), s premerom ne več kot 5 mm in dolžino več kot 120 mm, vendar ne več kot 1 570 mm

0 %

31.12.2016

ex 8540 11 00

93

Barvna katodna cev opremljena z elektronskimi topovi, nameščenimi eden poleg drugega (linijska tehnologija) z diagonalo zaslona 79 cm ali več

0 %

31.12.2016

ex 8540 20 80

91

Fotopomnoževalka

0 %

31.12.2016

ex 8540 71 00

20

Magnetron s trajnim valovanjem z nespremenljivo frekvenco 2 460 MHz, vgrajenim magnetom, z izhodom za sondo, za uporabo v proizvodnji izdelkov iz tarifne podštevilke 8516 50 00 (1)

0 %

31.12.2018

ex 8540 89 00

91

Prikazovalniki v obliki cevi, ki sestoji iz steklenega ohišja, nameščenega na plošči, katere dimenzije niso večje od 300 mm × 350 mm (ne računajoč vodov). Cev ima eno ali več vrst znakov, ali pa črte, urejene v vrstah, pri čemer vsak znak ali vrsta sestoji iz fluorescentnih ali fosforescentnih elementov. Ti elementi so vdelani v metalizirano podlago, prekrito s fluorescentnimi snovmi ali fosforescentnimi solmi, ki ob obstreljevanju z elektroni dajejo svetlobo.

0 %

31.12.2018

ex 8540 89 00

92

Vakuumska fluorescentna prikazovalniška cev

0 %

31.12.2018

ex 8543 70 90

ex 9405 40 39

ex 9405 40 99

23

50

03

Polprevodniški element za pretvarjanje električne energije v vidne infrardeče ali ultravijolične žarke:

| — | z ohišjem ali brez, |
| --- | --- |

—

z ohišjem ali brez,

| — | z električnimi priključki, |
| --- | --- |

—

z električnimi priključki,

| — | vključuje enega ali več polprevodniških čipov, ki oddajajo svetlobo in so lahko med sabo električno povezani ter so lahko zaščiteni z eno ali več zaščitnih diod, |
| --- | --- |

—

vključuje enega ali več polprevodniških čipov, ki oddajajo svetlobo in so lahko med sabo električno povezani ter so lahko zaščiteni z eno ali več zaščitnih diod,

| — | izdelan kot nedeljiva celota, |
| --- | --- |

—

izdelan kot nedeljiva celota,

| — | za izdelavo svetilk za splošno razsvetljavo (1) |
| --- | --- |

—

za izdelavo svetilk za splošno razsvetljavo (1)

0 %

31.12.2018

ex 8543 70 90

30

Ojačevalec, ki sestoji iz aktivnih in pasivnih elementov, nameščenih na tiskanem vezju,v ohišju

0 %

31.12.2018

ex 8543 70 90

35

Radiofrekvenčni (RF) modulator, ki deluje v frekvenčnem obsegu 43 MHz ali več, vendar ne več kot 870 MHz, z zmožnostjo preklopa VHF in UHF signalov in ki sestoji iz aktivnih in pasivnih elementov, nameščenih na tiskanem vezju, v ohišju

0 %

31.12.2018

ex 8543 70 90

40

Visokofrekvenčni ojačevalnik, ki obsega enega ali več integriranih vezij in ločenih čipov kondenzatorja na kovinski prirobnici v ohišju

0 %

31.12.2015

ex 8543 70 90

45

Oscilator za uro s piezoelektričnimi kristali, z nespremenljivo frekvenco znotraj frekvenčnega obsega med 1,8 MHz in 67 MHz,v ohišju

0 %

31.12.2018

ex 8543 70 90

55

Opto-elektronsko vezje v ohišju, sestavljeno iz ene ali več svetlečih diod (LED), opremljenih ali neopremljenih z integriranim krmilnim vezjem, in iz ene fotodiode z ojačitvenim vezjem, opremljene ali neopremljene z integriranim logičnim vezjem polja vrat, ali iz ene ali več svetlečih diod in najmanj dveh fotodiod z ojačitvenim vezjem, opremljenih ali neopremljenih z integriranim logičnim vezjem polja vrat ali drugimi integriranimi vezji

0 %

31.12.2018

ex 8543 70 90

60

Oscilator s središčno frekvenco 20 GHz ali več, vendar ne več kot 42 GHz, ki sestoji iz aktivnih in pasivnih elementov, nevdelanih v podlago, v ohišju

0 %

31.12.2018

ex 8543 70 90

65

Vezje za snemanje in reprodukcijo zvoka, z zmožnostjo shranjevanja stereo zvočnih podatkov in sočasnega snemanja in predvajanja, ki sestoji iz 2 do 3 monolitskih integriranih vezij, nameščenih na tiskano vezje ali na vodilni okvir,v ohišju

0 %

31.12.2018

ex 8543 70 90

80

Temperaturno kompenzirani oscilator, ki sestoji iz tiskanega vezja, na katerega sta nameščena vsaj piezoelektrični kristal in nastavljivi kondenzator,v ohišju

0 %

31.12.2018

ex 8543 70 90

85

Z napetostjo krmiljeni oscilatorj (VCO), razen temperaturno kompenziranih oscilatorjev, ki sestoji iz aktivnih in pasivnih elementov, nameščenih na tiskanem vezju, v ohišju

0 %

31.12.2018

ex 8543 70 90

95

Modul za brskanje po meniju mobilnega telefona in upravljanje z njim, ki vsebuje:

| — | vtičnico za glavno omrežje/ CAN; |
| --- | --- |

—

vtičnico za glavno omrežje/ CAN;

| — | vtičnice za USB in audio naprave; |
| --- | --- |

—

vtičnice za USB in audio naprave;

| — | napravo za preklapljanje med mediji za vmesnik med sistemi pametne telefonije in MOST, |
| --- | --- |

—

napravo za preklapljanje med mediji za vmesnik med sistemi pametne telefonije in MOST,

za uporabo v proizvodnji vozil iz poglavja 87 (1)

0 %

31.12.2015

ex 8543 90 00

20

Katoda iz nerjavnega jekla v obliki plošče z obesno palico, s stranskimi plastičnimi trakovi ali brez njih

0 %

31.12.2014

ex 8543 90 00

30

Sklop za proizvode iz tarifne številke 8541 ali 8542, nameščen na tiskanem vezju, v ohišju

0 %

31.12.2018

ex 8543 90 00

40

Del naprave za elektrolizo, ki ga sestavljata plošča iz niklja, opremljena z žičnato mrežo iz niklja, pritrjeno z rebri iz niklja, ter plošča iz titana, opremljena z žičnato mrežo iz titana, pritrjeno z rebri iz titana, ki sta pritrjeni skupaj tako, da se dotikata na hrbtni strani

0 %

31.12.2017

ex 8544 20 00

ex 8544 42 90

ex 8544 49 93

ex 8544 49 95

10

20

20

10

PET/PVC izoliran prožni kabel z:

| — | napetostjo ne več kot 60 V, |
| --- | --- |

—

napetostjo ne več kot 60 V,

| — | električnim tokom ne več kot 1 A, |
| --- | --- |

—

električnim tokom ne več kot 1 A,

| — | odpornostjo proti toploti ne več kot 105 °C, |
| --- | --- |

—

odpornostjo proti toploti ne več kot 105 °C,

| — | posameznimi žicami debeline ne več kot 0,1 mm (± 0,01 mm) in širine ne več kot 0,8 mm (± 0,03 mm), |
| --- | --- |

—

posameznimi žicami debeline ne več kot 0,1 mm (± 0,01 mm) in širine ne več kot 0,8 mm (± 0,03 mm),

| — | z razdaljo med prevodniki ne več kot 0,5 mm in |
| --- | --- |

—

z razdaljo med prevodniki ne več kot 0,5 mm in

| — | razmikom (razdalja med središčnimi črtami prevodnikov) ne več kot 1,25 mm |
| --- | --- |

—

razmikom (razdalja med središčnimi črtami prevodnikov) ne več kot 1,25 mm

0 %

31.12.2018

ex 8544 42 90

10

Kabel za prenos podatkov z zmogljivostjo bitne hitrosti prenosa 600 Mbit/s ali več:

| — | z napetostjo 1,25V (± 0,25V), |
| --- | --- |

—

z napetostjo 1,25V (± 0,25V),

| — | s priključkom na eni ali obeh straneh, od katerih ima vsaj eden nožice z razmikom 1 mm, |
| --- | --- |

—

s priključkom na eni ali obeh straneh, od katerih ima vsaj eden nožice z razmikom 1 mm,

| — | z zunanjim zaščitnim ovojem, |
| --- | --- |

—

z zunanjim zaščitnim ovojem,

ki se uporablja samo za komunikacijo med zaslonom LCD, PDP ali OLED in elektronskimi vezji za obdelavo videa

0 %

31.12.2018

ex 8544 42 90

30

S PET izoliran električni prevodnik:

| — | z 10 ali 80 posamičnimi žicami, |
| --- | --- |

—

z 10 ali 80 posamičnimi žicami,

| — | dolžine 50 mm ali več, vendar največ 800 mm, |
| --- | --- |

—

dolžine 50 mm ali več, vendar največ 800 mm,

| — | s spojnikom(i) in/ali vtičem(i) na enem ali obeh koncih, |
| --- | --- |

—

s spojnikom(i) in/ali vtičem(i) na enem ali obeh koncih,

ki se uporablja za proizvodnjo izdelkov iz tarifnih številk 8521 in 8528 (1)

0 %

31.12.2017

ex 8545 19 00

20

Ogljikove elektrode za uporabo v proizvodnji cink-ogljikovih baterij (1)

0 %

31.12.2018

ex 8545 90 90

20

Papir iz ogljikovih vlaken, ki se uporablja za izdelavo plasti za plinsko difuzijo v elektrodah gorivnih celic

0 %

31.12.2015

ex 8547 10 00

10

Izolirni deli iz keramičnih materialov, ki vsebujejo 90 mas. % ali več aluminijevaga oksida, metalizirani, v obliki votlega cilindričnega telesa zunanjega premera 20 mm ali več, vendar ne več kot 250 mm, za izdelavo vakuumskih prekinjevalcev (1)

0 %

31.12.2018

ex 8548 10 29

10

Iztrošeni litij-ionski ali nikelj-kovinsko-hidridni električni akumulatorji

0 %

31.12.2016

ex 8548 90 90

41

Enota, ki sestoji iz resonatorja, ki deluje znotraj frekvenčnega pasu 1,8 MHz ali več, vendar ne več kot 40 MHz in s kondenzatorjem, v ohišju

0 %

31.12.2018

ex 8548 90 90

43

Kontaktni slikovni senzor

0 %

31.12.2018

ex 8548 90 90

47

Enota, ki sestoji iz dveh ali več čipov s svetlečo diodo in ki deluje pri tipični valovni dolžini 440 nm ali več, vendar ne več kot 660 nm, nameščena v ohišje s krožno odprtino, dimenzije, brez nožic, ki ne presega 12 mm × 12 mm

0 %

31.12.2018

ex 8548 90 90

48

Optična enota, ki sestoji vsaj iz laserske diode in fotodiode in ki deluje pri tipični valovni dolžini 635 nm ali več, vendar ne več kot 815 nm

0 %

31.12.2018

ex 8548 90 90

49

LCD-modul, sestavljen izključno iz enega ali več steklenih ali plastičnih TFT celic, z napravo, ki omogoča ukaze z dotikom zaslona, z enoto za osvetlitev ozadja ali brez, z inverterjem ali brez, z enim ali več tiskanimi vezji s krmilno elektroniko, ki služi samo za naslavljanje točk

0 %

31.12.2018

ex 8548 90 90

50

Filtri s feromagnetnim jedrom, ki se uporabljajo za preprečevanje visokofrekvenčnega hrupa v elektronskih vezjih, za proizvodnjo televizijskih sprejemnikov in monitorjev pod tarifno številko 8528 (1)

0 %

31.12.2017

ex 8704 23 91

20

Šasije za motorna vozila z zmogljivostjo samovžiga najmanj 8 000 cm3, opremljene s kabino za voznika na 3, 4 ali 5 kolesih, z medosno razdaljo najmanj 480 cm, brez delovnih priključkov, namenjene za vgradnjo v motorna vozila za posebne namene, s širino najmanj 300 cm (1)

0 %

31.12.2017

ex 8708 30 91

10

Parkirna zavora na boben:

| — | ki deluje v sistemu zavornega diska; |
| --- | --- |

—

ki deluje v sistemu zavornega diska;

| — | s premerom 170 mm ali več, vendar ne več kot 175 mm, |
| --- | --- |

—

s premerom 170 mm ali več, vendar ne več kot 175 mm,

za uporabo v proizvodnji motornih vozil (1)

0 %

31.12.2015

ex 8708 99 97

20

Kovinski pokrov ohišja, ki se montira na gibljivo ročico ali kroglični ležaj in se uporablja za dvigovanje prednjih koles motornih vozil (1)

0 %

31.12.2016

ex 8803 30 00

50

Predoblikovane gredi helikopterskih rotorjev

| — | krožnega preseka |
| --- | --- |

—

krožnega preseka

| — | dolžine 1 249,68 mm ali več, vendar ne več kot 1 496,06 mm |
| --- | --- |

—

dolžine 1 249,68 mm ali več, vendar ne več kot 1 496,06 mm

| — | zunanjega premera 81,356 mm ali več, vendar ne več kot 82,2198 mm |
| --- | --- |

—

zunanjega premera 81,356 mm ali več, vendar ne več kot 82,2198 mm

| — | stisnjene na obeh koncih na zunanji premer 63,8683 mm ali več, vendar ne več kot 66,802 mm |
| --- | --- |

—

stisnjene na obeh koncih na zunanji premer 63,8683 mm ali več, vendar ne več kot 66,802 mm

| — | toplotno obdelane po standardih MIL-H-6088, AMS 2770 ali AMS 2772 |
| --- | --- |

—

toplotno obdelane po standardih MIL-H-6088, AMS 2770 ali AMS 2772

0 %

31.12.2016

ex 9001 10 90

10

Reverzer slike, izdelan iz snopa optičnih vlaken

0 %

31.12.2018

ex 9001 10 90

30

Polimerna optična vlakna s:

| — | polimetilmetakrilatnim jedrom, |
| --- | --- |

—

polimetilmetakrilatnim jedrom,

| — | plaščem iz fluoriranega polimera, |
| --- | --- |

—

plaščem iz fluoriranega polimera,

| — | premerom največ 3,0 mm in |
| --- | --- |

—

premerom največ 3,0 mm in

| — | dolžino več kot 150 m, |
| --- | --- |

—

dolžino več kot 150 m,

ki se uporablja za proizvodnjo kablov iz polimernih vlaken

0 %

31.12.2016

ex 9001 20 00

10

Material iz polarizirajočega filma, v zvitkih ali ne, z ene ali obeh strani ojačanega s prozornim materialom, z lepljivo plastjo ali brez, prekritim na eni ali obeh straneh z zaščitno folijo

0 %

31.12.2017

ex 9001 20 00

ex 9001 90 00

20

55

Optično razpršilni, odbojni ali prizmasti listi, nepotiskane razpršilne plošče, ki svetlobo polarizirajo ali pa ne, določeno rezane

0 %

31.12.2018

ex 9001 90 00

21

Film MOP (Multi-Optical-Path) v zvitkih, izdelan iz folij na podlagi poli(etilen tereftalata) (PET):

| — | s skupno debelino 100 μm ali več, vendar ne več kot 240 μm, |
| --- | --- |

—

s skupno debelino 100 μm ali več, vendar ne več kot 240 μm,

| — | s skupno prepustnostjo več kot 55 %, vendar ne več kot 65 %, določeno s standardno metodo JIS K7105 v skladu z ASTM D1003 in |
| --- | --- |

—

s skupno prepustnostjo več kot 55 %, vendar ne več kot 65 %, določeno s standardno metodo JIS K7105 v skladu z ASTM D1003 in

| — | zameglitev več kot 70 %, vendar ne več kot 80 %, določena s standardno metodo JIS K7105 v skladu z ASTM D1003 |
| --- | --- |

—

zameglitev več kot 70 %, vendar ne več kot 80 %, določena s standardno metodo JIS K7105 v skladu z ASTM D1003

0 %

31.12.2014

ex 9001 90 00

25

Nemontirani optični elementi, izdelani iz oblikovanega halkogenega stekla, ki prenaša infrardečo svetlobo, ali iz kombinacije halkogenega stekla, ki prenaša infrardečo svetlobo, in drugega materiala za leče

0 %

31.12.2017

ex 9001 90 00

35

Zaslon za projekcijo iz zadnje strani iz plastične mase lečaste oblike (lenticular)

0 %

31.12.2018

ex 9001 90 00

45

Palica iz itrij-aluminijevega granatnega materiala (YAG), dopiranega z neodimom, polirana na obeh koncih

0 %

31.12.2018

ex 9001 90 00

60

Razpršilni ali odbojni listi, v zvitkih

0 %

31.12.2018

ex 9001 90 00

65

Optični film, sestavljen iz vsaj 5 večplastnih struktur, z reflektorjem na hrbtni strani, prevleko na sprednji strani in kontrastnim filtrom z razmikom ne več kot 0,65 μm, za uporabo v proizvodnji zaslonov za projekcijo s sprednje strani (1)

0 %

31.12.2014

ex 9001 90 00

70

Film iz poli(etilen tereftalata) debeline manj kot 300 μm, izmerjeno po ASTM D2103, ki ima na eni strani prizme iz akrilne smole s prizemskim kotom 90 ° in razmikom med prizmami 50 μm

0 %

31.12.2016

ex 9001 90 00

75

Prednji filter, ki obsega steklene ploskve s posebno prevleko za tiskanje za uporabo pri proizvodnji modulov s plazma zaslonom (1)

0 %

31.12.2017

ex 9001 90 00

85

Plošča s svetlobnim vodilom, narejena iz poli(metilmetakrilata),

| — | rezana ali ne, |
| --- | --- |

—

rezana ali ne,

| — | tiskana ali ne, |
| --- | --- |

—

tiskana ali ne,

za uporabo v proizvodnji enot za osvetlitev ozadja za televizorje z ravnim zaslonom (1)

0 %

31.12.2015

ex 9002 11 00

10

Nastavljiva lečja z goriščno razdaljo 90 mm ali več, vendar ne več kot 180 mm in s kombinacijo od 4 do 8 steklenih ali metakrilnih leč s premeri 120 mm ali več, vendar ne več kot 180 mm, pri čemer je vsaka od njih vsaj na eni strani prekrita s plastjo magnezijevega fluorida, za uporabo v proizvodnji video projektorjev (1)

0 %

31.12.2018

ex 9002 11 00

20

Leče,

| — | ki merijo ne več kot 80 mm × 55 mm × 50 mm, |
| --- | --- |

—

ki merijo ne več kot 80 mm × 55 mm × 50 mm,

| — | z ločljivostjo 160 črt/mm ali boljšo in |
| --- | --- |

—

z ločljivostjo 160 črt/mm ali boljšo in

| — | z zoom razmerjem 18-krat, |
| --- | --- |

—

z zoom razmerjem 18-krat,

vrste, ki se uporablja za proizvodnjo vizualizatorjev ali kamer za prenos živih slik

0 %

31.12.2017

ex 9002 11 00

30

Leče,

| — | ki merijo ne več kot 180 mm × 100 mm × 100 mm pri maksimalni goriščni razdalji, večji od 200 mm, |
| --- | --- |

—

ki merijo ne več kot 180 mm × 100 mm × 100 mm pri maksimalni goriščni razdalji, večji od 200 mm,

| — | z ločljivostjo 130 črt/mm ali boljšo in |
| --- | --- |

—

z ločljivostjo 130 črt/mm ali boljšo in

| — | z zoom razmerjem 18-krat, |
| --- | --- |

—

z zoom razmerjem 18-krat,

vrste, ki se uporablja za proizvodnjo vizualizatorjev ali kamer za prenos živih slik

0 %

31.12.2017

ex 9002 11 00

40

Leče,

| — | ki merijo ne več kot 125 mm × 65 mm × 65 mm, |
| --- | --- |

—

ki merijo ne več kot 125 mm × 65 mm × 65 mm,

| — | z ločljivostjo 125 črt/mm ali boljšo in |
| --- | --- |

—

z ločljivostjo 125 črt/mm ali boljšo in

| — | z zoom razmerjem 16-krat, |
| --- | --- |

—

z zoom razmerjem 16-krat,

vrste, ki se uporablja za proizvodnjo vizualizatorjev ali kamer za prenos živih slik

0 %

31.12.2017

ex 9002 11 00

50

Lečje z goriščno razdaljo 25 mm ali več, vendar ne več kot 150 mm, ki sestoji iz steklenih ali plastičnih leč s premeri 60 mm ali več, vendar ne več kot 190 mm

0 %

31.12.2018

ex 9002 11 00

70

Leče,

| — | ki merijo ne več kot 180 mm×100 mm×100 mm pri maksimalni goriščni razdalji, večji od 200 mm, |
| --- | --- |

—

ki merijo ne več kot 180 mm×100 mm×100 mm pri maksimalni goriščni razdalji, večji od 200 mm,

| — | s svetlobno prevodnostjo 7 steradian mm2 ali boljšo in |
| --- | --- |

—

s svetlobno prevodnostjo 7 steradian mm2 ali boljšo in

| — | z zoom razmerjem 16-krat, |
| --- | --- |

—

z zoom razmerjem 16-krat,

vrste, ki se uporablja za proizvodnjo vizualizatorjev ali kamer za prenos živih slik

0 %

31.12.2017

ex 9002 20 00

10

Filter, sestavljen iz plastične polarizirajoče opne, steklene plošče in prozornega zaščitnega filma, vgrajen v kovinski okvir, za uporabo v proizvodnji izdelkov iz tarifne številke 8528 (1)

0 %

31.12.2018

ex 9002 90 00

20

Leča, vdelana, z nespremenljivo goriščno razdaljo 3,8 mm (± 0,19 mm) ali 8 mm (± 0,4 mm), s sorazmerno odprtino F2.0 in s premerom ne več kot 33 mm, za uporabo v proizvodnji kamer s prenosom naboja (CCD) (1)

0 %

31.12.2018

ex 9002 90 00

30

Optična enota, ki vsebuje 1 ali 2 niza steklenih optičnih vlaken v obliki leč s premerom 0,85 mm ali več, vendar ne več kot 1,15 mm, ki so obdane z dvema plastičnima ploščama

0 %

31.12.2018

ex 9002 90 00

40

Montirane leče, izdelane iz halkogenega stekla, ki prenaša infrardečo svetlobo, ali iz kombinacije halkogenega stekla, ki prenaša infrardečo svetlobo, in drugega materiala za leče

0 %

31.12.2017

ex 9012 90 90

10

Energetski filtri, ki se namestijo na steber elektronskih mikroskopov

0 %

31.12.2016

ex 9013 20 00

10

Visokofrekvenčni laser z ogljikovim dioksidom z izhodno močjo 12 W ali več, vendar ne več kot 200 W

0 %

31.12.2018

ex 9013 20 00

20

Sestave laserskih glav za uporabo pri proizvodnji merilnih ali kontrolnih strojev za polprevodniške rezine ali naprave (1)

0 %

31.12.2018

ex 9013 20 00

30

Laser za uporabo pri proizvodnji merilnih ali kontrolnih strojev za polprevodniške rezine ali naprave (1)

0 %

31.12.2018

ex 9022 90 00

10

Plošče za rentgenske aparate (rentgenski ploski senzorji/rentgenski senzorji), sestavljene iz steklene plošče z matriko iz tankoplastnih tranzistorjev, prekrite s filmom iz amorfnega silicija, prevlečene s scintilacijsko plastjo iz cezijevega jodida in metaliziranim zaščitnim slojem, z aktivno površino 409,6 mm2 × 409,6 mm2 in velikostjo pike 200 μm2 × 200 μm2

0 %

31.12.2018

ex 9025 80 40

30

Elektronski barometrični polprevodniški senzor tlaka v ohišju, sestavljen predvsem iz

| — | kombinacije enega ali več monolitskih integriranih vezij za specifično uporabo (ASIC) in |
| --- | --- |

—

kombinacije enega ali več monolitskih integriranih vezij za specifično uporabo (ASIC) in

| — | vsaj enega mikromehanskega senzorskega elementa (MEMS), proizvedenega s polprevodno tehnologijo, s tridimenzionalno strukturo mehanskih komponent na polprevodnem materialu |
| --- | --- |

—

vsaj enega mikromehanskega senzorskega elementa (MEMS), proizvedenega s polprevodno tehnologijo, s tridimenzionalno strukturo mehanskih komponent na polprevodnem materialu

0 %

31.12.2018

ex 9027 10 90

10

Senzorni element za analizo plinov ali dima v motornih vozilih, ki sestoji predvsem iz cirkonijevega keramičnega elementa v kovinskem ohišju

0 %

31.12.2018

ex 9029 10 00

20

Merilnik hitrosti vrtljajev koles motornih vozil (polprevodniški senzorji hitrosti vrtenja koles), sestavljen iz:

| — | monolitnega integriranega vezja v ohišju in |
| --- | --- |

—

monolitnega integriranega vezja v ohišju in

| — | enega ali več diskretnih kondenzatorjev SMD, povezanih vzporedno na integrirano vezje, ter |
| --- | --- |

—

enega ali več diskretnih kondenzatorjev SMD, povezanih vzporedno na integrirano vezje, ter

| — | integriranih trajnih magnetov |
| --- | --- |

—

integriranih trajnih magnetov

za odkrivanje gibanja dajalnika impulzov

0 %

31.12.2018

ex 9031 80 34

30

Aparati za merjenje kota in smeri rotacije motornih vozil, ki sestoji iz najmanj enega senzorja stopnje odklona v obliki monokristalnega kvarca, v kombinaciji z enim ali več merilnimi senzorji, ali ne,vse skupaj v ohišju

0 %

31.12.2018

ex 9031 80 38

10

Naprava za merjenje pospeška za samogibna sredstva, ki vsebuje enega ali več aktivnih in/ali pasivnih elementov in enega ali več senzorjev, vse skupaj v ohišju

0 %

31.12.2018

ex 9031 80 38

20

Elektronski polprevodni merilnik pospeška v ohišju, sestavljen predvsem iz

| — | kombinacije enega ali več monolitskih integriranih vezij za specifično uporabo (ASIC) in |
| --- | --- |

—

kombinacije enega ali več monolitskih integriranih vezij za specifično uporabo (ASIC) in

| — | vsaj enega mikromehanskega senzorskega elementa (MEMS), proizvedenega s polprevodno tehnologijo, s tridimenzionalno strukturo mehanskih komponent na polprevodnem materialu, |
| --- | --- |

—

vsaj enega mikromehanskega senzorskega elementa (MEMS), proizvedenega s polprevodno tehnologijo, s tridimenzionalno strukturo mehanskih komponent na polprevodnem materialu,

ki je namenjen vgradnji v izdelke iz poglavij 84 - 90 in 94

0 %

31.12.2018

ex 9031 90 85

20

Sklop za lasersko razvrščanje senzorjev, v obliki tiskanega vezja, ki vsebuje optične filtre in slikovni senzor s prenosom naboja (CCD), vse skupaj v ohišju

0 %

31.12.2018

ex 9032 89 00

20

Senzor udarcev zračnih blazin (airbagov) v samovoznih vozilih, ki vsebuje kontakt z zmožnostjo preklopa 12 A pri napetosti 30 V in s tipičnim kontaktnim uporom 80 mOhm

0 %

31.12.2018

ex 9032 89 00

30

Elektronski krmilnik za upravljanje električne moči (EPS krmilnik)

0 %

31.12.2018

ex 9032 89 00

40

Digitalni regulator pritiska za nadzorovanje tekočin in plinov

0 %

31.12.2017

ex 9401 90 80

10

Diski z zaskočko, kot se uporabljajo pri proizvodnji avtomobilskih sedežev z nastavljivim nagibom

0 %

31.12.2015

ex 9401 90 80

20

Stranski nosilec za izdelavo avtomobilskih sedežev s premičnim naslonjalom, debeline 0,8 mm ali več, vendar ne več kot 3,0 mm (1)

0 %

31.12.2018

ex 9401 90 80

30

Jekleni nosilec za montažo varnostnih elementov pri izdelavi avtomobilskih sedežev s premičnim naslonjalom, debeline 1 mm ali več, vendar ne več kot 2,5 mm (1)

0 %

31.12.2018

ex 9401 90 80

40

Jeklene ročice za upravljanje mehanizma za prestavljanje pri izdelavi pomičnih avtomobilskih sedežev (1)

0 %

31.12.2018

ex 9405 40 35

10

Električna svetila iz sintetičnih materialov, ki vsebujejo 3 fluorescenčne cevi (RBG) premera 3,0 mm (± 0,2 mm), dolžine 420 mm (± 1 mm) ali več, vendar ne več kot 600 mm (± 1 mm), za proizvodnjo izdelkov iz tar. št. 8528 (1)

0 %

31.12.2018

ex 9405 40 39

10

Modul za osvetlitev okolja, dolžine 300 mm ali več, vendar ne več kot 600 mm, na osnovi svetlobne naprave z nizom 3 ali več, vendar ne več kot 9 posebnih rdečih, zelenih in modrih svetlečih diod z enim čipom, nameščenih na tiskano vezje, z osvetlitvijo prednje in/ali zadnje strani ploščatega televizorja (1)

0 %

31.12.2018

ex 9405 40 39

20

Polje silicijevih LED, ki sestojijo iz:

| — | matričnega modula LED v velikosti 38,6 mm×20,6 mm(± 0,1 mm), opremljenega s 128 rdečimi in zelenimi čipi LED, in |
| --- | --- |

—

matričnega modula LED v velikosti 38,6 mm×20,6 mm(± 0,1 mm), opremljenega s 128 rdečimi in zelenimi čipi LED, in

| — | prožne potiskane vezne plošče, opremljene s termistorjem negativnega temperaturnega koeficienta |
| --- | --- |

—

prožne potiskane vezne plošče, opremljene s termistorjem negativnega temperaturnega koeficienta

0 %

31.12.2018

ex 9405 40 39

60

Sestavni deli LED s svetlečimi diodami:

| — | s plastičnim ohišjem, |
| --- | --- |

—

s plastičnim ohišjem,

| — | z enim ali več čipov s svetlečo diodo čipi, izdelani po tankoplastni tehnologiji, ali t.i. „safirni čipi“ |
| --- | --- |

—

z enim ali več čipov s svetlečo diodo čipi, izdelani po tankoplastni tehnologiji, ali t.i. „safirni čipi“

| — | lahko tudi z enim ali več polprevodniškimi čipi z električno zaščito, |
| --- | --- |

—

lahko tudi z enim ali več polprevodniškimi čipi z električno zaščito,

| — | za izdelavo svetilk za splošno razsvetljavo (1) |
| --- | --- |

—

za izdelavo svetilk za splošno razsvetljavo (1)

0 %

31.12.2018

ex 9405 40 99

06

Sestavni deli LED s svetlečimi diodami:

| — | s keramičnim ali platinastim ohišjem, |
| --- | --- |

—

s keramičnim ali platinastim ohišjem,

| — | z enim ali več čipov s svetlečo diodo čipi, izdelani po tankoplastni tehnologiji, ali t.i. „safirni čipi“ |
| --- | --- |

—

z enim ali več čipov s svetlečo diodo čipi, izdelani po tankoplastni tehnologiji, ali t.i. „safirni čipi“

| — | lahko tudi z enim ali več polprevodniškimi čipi z električno zaščito, |
| --- | --- |

—

lahko tudi z enim ali več polprevodniškimi čipi z električno zaščito,

| — | za izdelavo svetilk za splošno razsvetljavo (1) |
| --- | --- |

—

za izdelavo svetilk za splošno razsvetljavo (1)

0 %

31.12.2018

ex 9503 00 75

ex 9503 00 95

10

10

Plastični modelčki kabinske žičnice, z motorjem ali brez njega, za natis (1)

0 %

31.12.2015

ex 9608 91 00

10

Konice pisal iz nevlaknene plastike, z notranjim kanalom

0 %

31.12.2018

ex 9608 91 00

20

Konice iz klobučevine in druge porozne konice označevalcev, brez notranjega kanala

0 %

31.12.2018

ex 9612 10 10

10

Plastični trakovi z deli v različnih barvah, ki se na podlago prenašajo s toploto (t.i. barvna sublimacija)

0 %

31.12.2018

---

(1)  Za opustitev dajatev veljajo členi 291 do 300 Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 (UL L 253, 11.10.1993, str. 1).

(2)  Vendar ukrep ni dovoljen, če obdelavo izvajajo podjetja za trgovino na drobno ali gostinska podjetja.

(3)  Uporablja se stopnja posebne dajatve.

(4)  Nadzor uvoza blaga, ki ga zajema ta tarifna opustitev, se določi v skladu s postopkom iz člena 308d Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93.

(5)  Številka Carinske unije in statistike (številka CUS) je dodeljena vsakemu vnosu (izdelka) na Evropskem carinskem seznamu kemijskih snovi (ECICS).ECICS je informacijsko orodje, s katerim upravlja Evropska komisija, Generalni direktorat za obdavčenje in carinsko unijo.Več informacij je na voljo na naslednji povezavi: http://ec.europa.eu/taxation_customs/common/databases/ecics/index_en.htm

| * | Nov položaj, spremenjen položaj ali položaj s podaljšanim trajanjem veljavnosti |
| --- | --- |

*

Nov položaj, spremenjen položaj ali položaj s podaljšanim trajanjem veljavnosti

---

PRILOGA II

| Tarifna oznaka KN | TARIC | Dodatna enota |
| --- | --- | --- |
| ex 6909 19 00 | 15 | Število kosov (p/st) |
| ex 7020 00 10 | 10 | p/st. |
| ex 7616 99 90 | 77 | p/st. |
| ex 6909 19 00 | 80 | p/st. |
| ex 7006 00 90 | 70 | p/st. |
| ex 7009 91 00 | 10 | p/st. |
| 7011 20 00 | | p/st. |
| ex 7320 90 10 | 91 | p/st. |
| ex 7325 99 10 | 20 | p/st. |
| ex 7604 21 00 | 10 | p/st. |
| ex 7604 29 90 | 30 | p/st. |
| ex 7613 00 00 | 20 | p/st. |
| ex 7616 99 90 | 15 | p/st. |
| ex 7616 99 90 | 70 | p/st. |
| ex 8482 80 00 | 10 | p/st. |
| ex 8803 30 00 | 40 | p/st. |
| ex 7616 99 90 | 75 | p/st. |
| ex 8108 90 90 | 20 | p/st. |
| ex 9003 90 00 | 10 | p/st. |
| ex 8207 30 10 | 10 | p/st. |
| ex 8301 60 00 | 10 | p/st. |
| ex 8413 91 00 | 20 | p/st. |
| ex 8419 90 85 | 20 | p/st. |
| ex 8438 90 00 | 10 | p/st. |
| ex 8468 90 00 | 10 | p/st. |
| ex 8476 90 00 | 10 | p/st. |
| ex 8479 90 80 | 87 | p/st. |
| ex 8481 90 00 | 20 | p/st. |
| ex 8503 00 99 | 45 | p/st. |
| ex 8515 90 00 | 20 | p/st. |
| ex 8531 90 85 | 20 | p/st. |
| ex 8536 90 85 | 96 | p/st. |
| ex 8543 90 00 | 50 | p/st. |
| ex 8708 91 99 | 10 | p/st. |
| ex 8708 99 97 | 30 | p/st. |
| ex 9031 90 85 | 30 | p/st. |
| ex 8309 90 90 | 10 | p/st. |
| ex 8405 90 00 | 10 | p/st. |
| ex 8409 91 00 | 10 | p/st. |
| ex 8409 99 00 | 20 | p/st. |
| ex 8409 99 00 | 10 | p/st. |
| ex 8479 90 80 | 85 | p/st. |
| ex 8411 99 00 | 30 | p/st. |
| ex 8414 90 00 | 20 | p/st. |
| ex 8414 90 00 | 30 | p/st. |
| ex 8414 90 00 | 40 | p/st. |
| ex 8415 90 00 | 20 | p/st. |
| ex 8418 99 10 | 50 | p/st. |
| ex 8418 99 10 | 60 | p/st. |
| ex 8421 99 00 | 91 | p/st. |
| ex 8421 99 00 | 93 | p/st. |
| ex 8422 30 00 | 10 | p/st. |
| ex 8479 89 97 | 30 | p/st. |
| ex 8431 20 00 | 30 | p/st. |
| ex 8439 99 00 | 10 | p/st. |
| ex 8467 99 00 | 10 | p/st. |
| ex 8536 50 11 | 35 | p/st. |
| ex 8477 80 99 | 10 | p/st. |
| ex 8479 89 97 | 40 | p/st. |
| ex 8479 89 97 | 50 | p/st. |
| ex 8479 90 80 | 80 | p/st. |
| ex 8481 30 91 | 91 | p/st. |
| ex 8481 80 59 | 10 | p/st. |
| ex 8481 80 69 | 60 | p/st. |
| ex 8481 80 79 | 20 | p/st. |
| ex 8481 80 99 | 50 | p/st. |
| ex 8481 80 99 | 60 | p/st. |
| ex 8483 30 38 | 30 | p/st. |
| ex 8483 40 29 | 50 | p/st. |
| ex 8483 40 51 | 20 | p/st. |
| ex 8483 40 59 | 20 | p/st. |
| ex 8483 40 90 | 80 | p/st. |
| ex 8503 00 91 | 31 | p/st. |
| ex 8503 00 99 | 32 | p/st. |
| ex 8503 00 99 | 31 | p/st. |
| ex 8503 00 99 | 33 | p/st. |
| ex 8503 00 99 | 34 | p/st. |
| ex 8503 00 99 | 35 | p/st. |
| ex 8503 00 99 | 40 | p/st. |
| ex 8504 40 82 | 40 | p/st. |
| ex 8504 40 82 | 50 | p/st. |
| ex 8504 40 90 | 20 | p/st. |
| ex 8504 40 90 | 30 | p/st. |
| ex 8504 40 90 | 40 | p/st. |
| ex 8504 50 95 | 20 | p/st. |
| ex 8504 50 95 | 40 | p/st. |
| ex 8504 50 95 | 50 | p/st. |
| ex 8504 90 11 | 10 | p/st. |
| ex 8505 11 00 | 31 | p/st. |
| ex 8505 11 00 | 33 | p/st. |
| ex 8505 11 00 | 35 | p/st. |
| ex 8505 11 00 | 50 | p/st. |
| ex 8505 20 00 | 30 | p/st. |
| ex 8505 90 20 | 91 | p/st. |
| ex 8507 90 80 | 70 | p/st. |
| ex 8508 70 00 | 10 | p/st. |
| ex 8508 70 00 | 96 | p/st. |
| ex 8516 90 00 | 60 | p/st. |
| ex 8516 90 00 | 70 | p/st. |
| ex 8518 30 95 | 20 | p/st. |
| ex 8518 90 00 | 91 | p/st. |
| ex 8522 90 49 | 50 | p/st. |
| ex 8522 90 49 | 60 | p/st. |
| ex 8529 90 65 | 25 | p/st. |
| ex 8522 90 49 | 65 | p/st. |
| ex 8529 90 65 | 40 | p/st. |
| ex 8522 90 49 | 70 | p/st. |
| ex 8522 90 80 | 15 | p/st. |
| ex 8522 90 80 | 30 | p/st. |
| ex 8529 90 92 | 30 | p/st. |
| ex 8522 90 80 | 65 | p/st. |
| ex 8522 90 80 | 70 | p/st. |
| ex 8522 90 80 | 75 | p/st. |
| ex 8522 90 80 | 80 | p/st. |
| ex 8522 90 80 | 81 | p/st. |
| ex 8522 90 80 | 83 | p/st. |
| ex 8522 90 80 | 84 | p/st. |
| ex 8522 90 80 | 85 | p/st. |
| ex 8522 90 80 | 96 | p/st. |
| ex 8522 90 80 | 97 | p/st. |
| ex 8529 90 65 | 50 | p/st. |
| ex 8529 10 80 | 20 | p/st. |
| ex 8529 10 80 | 50 | p/st. |
| ex 8529 10 80 | 60 | p/st. |
| ex 8529 90 65 | 30 | p/st. |
| ex 8548 90 90 | 44 | p/st. |
| ex 8529 90 65 | 45 | p/st. |
| ex 8529 90 65 | 55 | p/st. |
| ex 8529 90 65 | 60 | p/st. |
| ex 8529 90 65 | 65 | p/st. |
| ex 8529 90 65 | 70 | p/st. |
| ex 8529 90 65 | 75 | p/st. |
| ex 8529 90 92 | 25 | p/st. |
| ex 8529 90 92 | 32 | p/st. |
| ex 8529 90 92 | 40 | p/st. |
| ex 8529 90 92 | 41 | p/st. |
| ex 8529 90 92 | 42 | p/st. |
| ex 8529 90 92 | 43 | p/st. |
| ex 8529 90 92 | 44 | p/st. |
| ex 8529 90 92 | 45 | p/st. |
| ex 8529 90 92 | 47 | p/st. |
| ex 8529 90 92 | 48 | p/st. |
| ex 8529 90 92 | 49 | p/st. |
| ex 8536 69 90 | 83 | p/st. |
| ex 8529 90 92 | 50 | p/st. |
| ex 8529 90 92 | 70 | p/st. |
| ex 8531 80 95 | 40 | p/st. |
| ex 8535 90 00 | 20 | p/st. |
| ex 8535 90 00 | 30 | p/st. |
| ex 8536 50 80 | 83 | p/st. |
| ex 8536 30 30 | 11 | p/st. |
| ex 8536 49 00 | 91 | p/st. |
| ex 8536 50 11 | 31 | p/st. |
| ex 8536 50 11 | 32 | p/st. |
| ex 8536 50 19 | 91 | p/st. |
| ex 8536 50 19 | 93 | p/st. |
| ex 8536 50 80 | 97 | p/st. |
| ex 8536 50 80 | 81 | p/st. |
| ex 8536 50 80 | 82 | p/st. |
| ex 8536 50 80 | 93 | p/st. |
| ex 8536 50 80 | 98 | p/st. |
| ex 8536 69 90 | 51 | p/st. |
| ex 8536 69 90 | 81 | p/st. |
| ex 8536 69 90 | 82 | p/st. |
| ex 8536 69 90 | 84 | p/st. |
| ex 8536 69 90 | 85 | p/st. |
| ex 8536 69 90 | 86 | p/st. |
| ex 8536 69 90 | 87 | p/st. |
| ex 8536 69 90 | 88 | p/st. |
| ex 8536 70 00 | 10 | p/st. |
| ex 8536 70 00 | 20 | p/st. |
| ex 8536 90 85 | 92 | p/st. |
| ex 8536 90 85 | 94 | p/st. |
| ex 8544 49 93 | 10 | p/st. |
| ex 8536 90 85 | 97 | p/st. |
| ex 8537 10 91 | 30 | p/st. |
| ex 8537 10 99 | 92 | p/st. |
| ex 8537 10 99 | 93 | p/st. |
| ex 8537 10 99 | 94 | p/st. |
| ex 8543 70 90 | 20 | p/st. |
| ex 8537 10 99 | 97 | p/st. |
| ex 8538 90 99 | 92 | p/st. |
| ex 8543 70 90 | 30 | p/st. |
| ex 8543 70 90 | 35 | p/st. |
| ex 8543 70 90 | 40 | p/st. |
| ex 8543 70 90 | 45 | p/st. |
| ex 8543 70 90 | 55 | p/st. |
| ex 8543 70 90 | 60 | p/st. |
| ex 8543 70 90 | 65 | p/st. |
| ex 8543 70 90 | 80 | p/st. |
| ex 8543 70 90 | 85 | p/st. |
| ex 8543 70 90 | 95 | p/st. |
| ex 8543 90 00 | 20 | p/st. |
| ex 8543 90 00 | 30 | p/st. |
| ex 8543 90 00 | 40 | p/st. |
| ex 8544 42 90 | 10 | p/st. |
| ex 8545 19 00 | 20 | p/st. |
| ex 8547 10 00 | 10 | p/st. |
| ex 8548 90 90 | 41 | p/st. |
| ex 8548 90 90 | 43 | p/st. |
| ex 8548 90 90 | 47 | p/st. |
| ex 8548 90 90 | 48 | p/st. |
| ex 8548 90 90 | 49 | p/st. |
| ex 8548 90 90 | 50 | p/st. |
| ex 8708 30 91 | 10 | p/st. |
| ex 8708 99 97 | 20 | p/st. |
| ex 8803 30 00 | 50 | p/st. |
| ex 9001 90 00 | 75 | p/st. |
| ex 9002 90 00 | 20 | p/st. |
| ex 9002 90 00 | 30 | p/st. |
| ex 9002 90 00 | 40 | p/st. |
| ex 9012 90 90 | 10 | p/st. |
| ex 9013 20 00 | 10 | p/st. |
| ex 9013 20 00 | 20 | p/st. |
| ex 9013 20 00 | 30 | p/st. |
| ex 9022 90 00 | 10 | p/st. |
| ex 9031 80 34 | 30 | p/st. |
| ex 9031 80 38 | 10 | p/st. |
| ex 9031 90 85 | 20 | p/st. |
| ex 9032 89 00 | 20 | p/st. |
| ex 9032 89 00 | 30 | p/st. |
| ex 9032 89 00 | 40 | p/st. |
| ex 9401 90 80 | 10 | p/st. |
| ex 9405 40 35 | 10 | p/st. |
| ex 9405 40 39 | 10 | p/st. |
| ex 9405 40 39 | 20 | p/st. |
| ex 9503 00 75 | 10 | p/st. |
| ex 9503 00 95 | 10 | p/st. |
| ex 3919 90 00 | 36 | kvadratni meter (m2) |
| ex 3919 90 00 | 44 | m2 |
| ex 3920 49 10 | 95 | m2 |
| ex 3921 90 60 | 95 | m2 |
| ex 5603 11 10 | 10 | m2 |
| ex 5603 11 10 | 20 | m2 |
| ex 5603 11 90 | 10 | m2 |
| ex 5603 11 90 | 20 | m2 |
| ex 5603 12 10 | 10 | m2 |
| ex 5603 12 90 | 10 | m2 |
| ex 5603 12 90 | 50 | m2 |
| ex 5603 12 90 | 60 | m2 |
| ex 5603 12 90 | 70 | m2 |
| ex 5603 13 10 | 10 | m2 |
| ex 5603 13 10 | 20 | m2 |
| ex 5603 13 90 | 60 | m2 |
| ex 5603 13 90 | 70 | m2 |
| ex 5603 14 10 | 10 | m2 |
| ex 5603 91 10 | 10 | m2 |
| ex 5603 91 90 | 10 | m2 |
| ex 5603 92 10 | 10 | m2 |
| ex 5603 92 90 | 10 | m2 |
| ex 5603 92 90 | 40 | m2 |
| ex 5603 92 90 | 80 | m2 |
| ex 5603 93 90 | 10 | m2 |
| ex 5603 93 90 | 50 | m2 |
| ex 3824 90 97 | 90 | kubični meter (m3) |
| ex 3901 10 90 | 20 | m3 |
| ex 3901 20 90 | 10 | m3 |
| ex 3902 10 00 | 50 | m3 |
| ex 3903 11 00 | 10 | m3 |
| ex 3903 90 90 | 10 | m3 |
| ex 3907 40 00 | 50 | m3 |
| ex 3907 40 00 | 60 | m3 |
| ex 3907 60 80 | 40 | m3 |
| ex 3920 20 80 | 95 | m3 |
| ex 5402 49 00 | 70 | meter (m) |
| ex 3215 19 00 | 20 | liter (l) |

Tarifna oznaka KN

TARIC

Dodatna enota

ex 6909 19 00

15

Število kosov (p/st)

ex 7020 00 10

10

p/st.

ex 7616 99 90

77

p/st.

ex 6909 19 00

80

p/st.

ex 7006 00 90

70

p/st.

ex 7009 91 00

10

p/st.

7011 20 00

p/st.

ex 7320 90 10

91

p/st.

ex 7325 99 10

20

p/st.

ex 7604 21 00

10

p/st.

ex 7604 29 90

30

p/st.

ex 7613 00 00

20

p/st.

ex 7616 99 90

15

p/st.

ex 7616 99 90

70

p/st.

ex 8482 80 00

10

p/st.

ex 8803 30 00

40

p/st.

ex 7616 99 90

75

p/st.

ex 8108 90 90

20

p/st.

ex 9003 90 00

10

p/st.

ex 8207 30 10

10

p/st.

ex 8301 60 00

10

p/st.

ex 8413 91 00

20

p/st.

ex 8419 90 85

20

p/st.

ex 8438 90 00

10

p/st.

ex 8468 90 00

10

p/st.

ex 8476 90 00

10

p/st.

ex 8479 90 80

87

p/st.

ex 8481 90 00

20

p/st.

ex 8503 00 99

45

p/st.

ex 8515 90 00

20

p/st.

ex 8531 90 85

20

p/st.

ex 8536 90 85

96

p/st.

ex 8543 90 00

50

p/st.

ex 8708 91 99

10

p/st.

ex 8708 99 97

30

p/st.

ex 9031 90 85

30

p/st.

ex 8309 90 90

10

p/st.

ex 8405 90 00

10

p/st.

ex 8409 91 00

10

p/st.

ex 8409 99 00

20

p/st.

ex 8409 99 00

10

p/st.

ex 8479 90 80

85

p/st.

ex 8411 99 00

30

p/st.

ex 8414 90 00

20

p/st.

ex 8414 90 00

30

p/st.

ex 8414 90 00

40

p/st.

ex 8415 90 00

20

p/st.

ex 8418 99 10

50

p/st.

ex 8418 99 10

60

p/st.

ex 8421 99 00

91

p/st.

ex 8421 99 00

93

p/st.

ex 8422 30 00

10

p/st.

ex 8479 89 97

30

p/st.

ex 8431 20 00

30

p/st.

ex 8439 99 00

10

p/st.

ex 8467 99 00

10

p/st.

ex 8536 50 11

35

p/st.

ex 8477 80 99

10

p/st.

ex 8479 89 97

40

p/st.

ex 8479 89 97

50

p/st.

ex 8479 90 80

80

p/st.

ex 8481 30 91

91

p/st.

ex 8481 80 59

10

p/st.

ex 8481 80 69

60

p/st.

ex 8481 80 79

20

p/st.

ex 8481 80 99

50

p/st.

ex 8481 80 99

60

p/st.

ex 8483 30 38

30

p/st.

ex 8483 40 29

50

p/st.

ex 8483 40 51

20

p/st.

ex 8483 40 59

20

p/st.

ex 8483 40 90

80

p/st.

ex 8503 00 91

31

p/st.

ex 8503 00 99

32

p/st.

ex 8503 00 99

31

p/st.

ex 8503 00 99

33

p/st.

ex 8503 00 99

34

p/st.

ex 8503 00 99

35

p/st.

ex 8503 00 99

40

p/st.

ex 8504 40 82

40

p/st.

ex 8504 40 82

50

p/st.

ex 8504 40 90

20

p/st.

ex 8504 40 90

30

p/st.

ex 8504 40 90

40

p/st.

ex 8504 50 95

20

p/st.

ex 8504 50 95

40

p/st.

ex 8504 50 95

50

p/st.

ex 8504 90 11

10

p/st.

ex 8505 11 00

31

p/st.

ex 8505 11 00

33

p/st.

ex 8505 11 00

35

p/st.

ex 8505 11 00

50

p/st.

ex 8505 20 00

30

p/st.

ex 8505 90 20

91

p/st.

ex 8507 90 80

70

p/st.

ex 8508 70 00

10

p/st.

ex 8508 70 00

96

p/st.

ex 8516 90 00

60

p/st.

ex 8516 90 00

70

p/st.

ex 8518 30 95

20

p/st.

ex 8518 90 00

91

p/st.

ex 8522 90 49

50

p/st.

ex 8522 90 49

60

p/st.

ex 8529 90 65

25

p/st.

ex 8522 90 49

65

p/st.

ex 8529 90 65

40

p/st.

ex 8522 90 49

70

p/st.

ex 8522 90 80

15

p/st.

ex 8522 90 80

30

p/st.

ex 8529 90 92

30

p/st.

ex 8522 90 80

65

p/st.

ex 8522 90 80

70

p/st.

ex 8522 90 80

75

p/st.

ex 8522 90 80

80

p/st.

ex 8522 90 80

81

p/st.

ex 8522 90 80

83

p/st.

ex 8522 90 80

84

p/st.

ex 8522 90 80

85

p/st.

ex 8522 90 80

96

p/st.

ex 8522 90 80

97

p/st.

ex 8529 90 65

50

p/st.

ex 8529 10 80

20

p/st.

ex 8529 10 80

50

p/st.

ex 8529 10 80

60

p/st.

ex 8529 90 65

30

p/st.

ex 8548 90 90

44

p/st.

ex 8529 90 65

45

p/st.

ex 8529 90 65

55

p/st.

ex 8529 90 65

60

p/st.

ex 8529 90 65

65

p/st.

ex 8529 90 65

70

p/st.

ex 8529 90 65

75

p/st.

ex 8529 90 92

25

p/st.

ex 8529 90 92

32

p/st.

ex 8529 90 92

40

p/st.

ex 8529 90 92

41

p/st.

ex 8529 90 92

42

p/st.

ex 8529 90 92

43

p/st.

ex 8529 90 92

44

p/st.

ex 8529 90 92

45

p/st.

ex 8529 90 92

47

p/st.

ex 8529 90 92

48

p/st.

ex 8529 90 92

49

p/st.

ex 8536 69 90

83

p/st.

ex 8529 90 92

50

p/st.

ex 8529 90 92

70

p/st.

ex 8531 80 95

40

p/st.

ex 8535 90 00

20

p/st.

ex 8535 90 00

30

p/st.

ex 8536 50 80

83

p/st.

ex 8536 30 30

11

p/st.

ex 8536 49 00

91

p/st.

ex 8536 50 11

31

p/st.

ex 8536 50 11

32

p/st.

ex 8536 50 19

91

p/st.

ex 8536 50 19

93

p/st.

ex 8536 50 80

97

p/st.

ex 8536 50 80

81

p/st.

ex 8536 50 80

82

p/st.

ex 8536 50 80

93

p/st.

ex 8536 50 80

98

p/st.

ex 8536 69 90

51

p/st.

ex 8536 69 90

81

p/st.

ex 8536 69 90

82

p/st.

ex 8536 69 90

84

p/st.

ex 8536 69 90

85

p/st.

ex 8536 69 90

86

p/st.

ex 8536 69 90

87

p/st.

ex 8536 69 90

88

p/st.

ex 8536 70 00

10

p/st.

ex 8536 70 00

20

p/st.

ex 8536 90 85

92

p/st.

ex 8536 90 85

94

p/st.

ex 8544 49 93

10

p/st.

ex 8536 90 85

97

p/st.

ex 8537 10 91

30

p/st.

ex 8537 10 99

92

p/st.

ex 8537 10 99

93

p/st.

ex 8537 10 99

94

p/st.

ex 8543 70 90

20

p/st.

ex 8537 10 99

97

p/st.

ex 8538 90 99

92

p/st.

ex 8543 70 90

30

p/st.

ex 8543 70 90

35

p/st.

ex 8543 70 90

40

p/st.

ex 8543 70 90

45

p/st.

ex 8543 70 90

55

p/st.

ex 8543 70 90

60

p/st.

ex 8543 70 90

65

p/st.

ex 8543 70 90

80

p/st.

ex 8543 70 90

85

p/st.

ex 8543 70 90

95

p/st.

ex 8543 90 00

20

p/st.

ex 8543 90 00

30

p/st.

ex 8543 90 00

40

p/st.

ex 8544 42 90

10

p/st.

ex 8545 19 00

20

p/st.

ex 8547 10 00

10

p/st.

ex 8548 90 90

41

p/st.

ex 8548 90 90

43

p/st.

ex 8548 90 90

47

p/st.

ex 8548 90 90

48

p/st.

ex 8548 90 90

49

p/st.

ex 8548 90 90

50

p/st.

ex 8708 30 91

10

p/st.

ex 8708 99 97

20

p/st.

ex 8803 30 00

50

p/st.

ex 9001 90 00

75

p/st.

ex 9002 90 00

20

p/st.

ex 9002 90 00

30

p/st.

ex 9002 90 00

40

p/st.

ex 9012 90 90

10

p/st.

ex 9013 20 00

10

p/st.

ex 9013 20 00

20

p/st.

ex 9013 20 00

30

p/st.

ex 9022 90 00

10

p/st.

ex 9031 80 34

30

p/st.

ex 9031 80 38

10

p/st.

ex 9031 90 85

20

p/st.

ex 9032 89 00

20

p/st.

ex 9032 89 00

30

p/st.

ex 9032 89 00

40

p/st.

ex 9401 90 80

10

p/st.

ex 9405 40 35

10

p/st.

ex 9405 40 39

10

p/st.

ex 9405 40 39

20

p/st.

ex 9503 00 75

10

p/st.

ex 9503 00 95

10

p/st.

ex 3919 90 00

36

kvadratni meter (m2)

ex 3919 90 00

44

m2

ex 3920 49 10

95

m2

ex 3921 90 60

95

m2

ex 5603 11 10

10

m2

ex 5603 11 10

20

m2

ex 5603 11 90

10

m2

ex 5603 11 90

20

m2

ex 5603 12 10

10

m2

ex 5603 12 90

10

m2

ex 5603 12 90

50

m2

ex 5603 12 90

60

m2

ex 5603 12 90

70

m2

ex 5603 13 10

10

m2

ex 5603 13 10

20

m2

ex 5603 13 90

60

m2

ex 5603 13 90

70

m2

ex 5603 14 10

10

m2

ex 5603 91 10

10

m2

ex 5603 91 90

10

m2

ex 5603 92 10

10

m2

ex 5603 92 90

10

m2

ex 5603 92 90

40

m2

ex 5603 92 90

80

m2

ex 5603 93 90

10

m2

ex 5603 93 90

50

m2

ex 3824 90 97

90

kubični meter (m3)

ex 3901 10 90

20

m3

ex 3901 20 90

10

m3

ex 3902 10 00

50

m3

ex 3903 11 00

10

m3

ex 3903 90 90

10

m3

ex 3907 40 00

50

m3

ex 3907 40 00

60

m3

ex 3907 60 80

40

m3

ex 3920 20 80

95

m3

ex 5402 49 00

70

meter (m)

ex 3215 19 00

20

liter (l)

---

| 28.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 354/319 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 354/319

---

UREDBA SVETA (EU) št. 1388/2013

z dne 17. decembra 2013

o odprtju in zagotavljanju upravljanja avtonomnih tarifnih kvot Skupnosti za nekatere kmetijske in industrijske izdelke in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 7/2010

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 31 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Proizvodnja Unije glede določenih kmetijskih in industrijskih izdelkov ni zadostna za kritje posebnih potreb predelovalnih industrij v Uniji. Oskrba Unije z navedenimi izdelki je zato zelo odvisna od uvoza iz tretjih držav. Treba je nemudoma in pod najugodnejšimi pogoji izpolniti najnujnejše potrebe Unije po teh izdelkih. Tarifne kvote Unije po preferencialnih stopnjah dajatev je zato treba odpreti v mejah ustreznih količin, upoštevajoč potrebo, da se na trgih takšnih izdelkov ne povzroča motenj ali ovira ustanavljanja ali razvoja proizvodnje Unije. |
| --- | --- |

(1)

Proizvodnja Unije glede določenih kmetijskih in industrijskih izdelkov ni zadostna za kritje posebnih potreb predelovalnih industrij v Uniji. Oskrba Unije z navedenimi izdelki je zato zelo odvisna od uvoza iz tretjih držav. Treba je nemudoma in pod najugodnejšimi pogoji izpolniti najnujnejše potrebe Unije po teh izdelkih. Tarifne kvote Unije po preferencialnih stopnjah dajatev je zato treba odpreti v mejah ustreznih količin, upoštevajoč potrebo, da se na trgih takšnih izdelkov ne povzroča motenj ali ovira ustanavljanja ali razvoja proizvodnje Unije.

| (2) | Vsem uvoznikom iz Unije je treba zagotoviti enak in neprekinjen dostop do navedenih kvot in zagotoviti neprekinjeno uporabo stopenj, določenih za kvote, za celoten uvoz zadevnih izdelkov v države članice do izpolnitve kvot. |
| --- | --- |

(2)

Vsem uvoznikom iz Unije je treba zagotoviti enak in neprekinjen dostop do navedenih kvot in zagotoviti neprekinjeno uporabo stopenj, določenih za kvote, za celoten uvoz zadevnih izdelkov v države članice do izpolnitve kvot.

| (3) | Uredba Komisije (EGS) št. 2454/93 (1) določa sistem upravljanja tarifnih kvot, ki zagotavlja enak in neprekinjen dostop do kvot ter neprekinjeno uporabo stopenj in sledi kronološkemu vrstnemu redu datumov sprejetja deklaracij za sprostitev v prosti promet. Tarifne kvote, odprte s to uredbo, morajo zato upravljati Komisija in države članice v skladu z navedenim sistemom. |
| --- | --- |

(3)

Uredba Komisije (EGS) št. 2454/93 (1) določa sistem upravljanja tarifnih kvot, ki zagotavlja enak in neprekinjen dostop do kvot ter neprekinjeno uporabo stopenj in sledi kronološkemu vrstnemu redu datumov sprejetja deklaracij za sprostitev v prosti promet. Tarifne kvote, odprte s to uredbo, morajo zato upravljati Komisija in države članice v skladu z navedenim sistemom.

| (4) | Višine kvot so navadno izražene v tonah. Za nekatere izdelke, za katere se je odprla avtonomna tarifna kvota, se višina kvote določi v drugi merski enoti. Kadar za navedene izdelke ni določena dodatna merska enota v kombinirani nomenklaturi v skladu s Prilogo I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 (2) lahko obstaja negotovost glede uporabljene merske enote. Zaradi jasnosti in boljšega upravljanja kvot je zato nujno zagotoviti, da se za koriščenje ugodnosti navedenih tarifnih kvot v deklaraciji za sprostitev v prosti promet navede točna količina uvoženih izdelkov, pri čemer se uporabi merska enota višine kvote, določene za navedene izdelke v Prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(4)

Višine kvot so navadno izražene v tonah. Za nekatere izdelke, za katere se je odprla avtonomna tarifna kvota, se višina kvote določi v drugi merski enoti. Kadar za navedene izdelke ni določena dodatna merska enota v kombinirani nomenklaturi v skladu s Prilogo I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 (2) lahko obstaja negotovost glede uporabljene merske enote. Zaradi jasnosti in boljšega upravljanja kvot je zato nujno zagotoviti, da se za koriščenje ugodnosti navedenih tarifnih kvot v deklaraciji za sprostitev v prosti promet navede točna količina uvoženih izdelkov, pri čemer se uporabi merska enota višine kvote, določene za navedene izdelke v Prilogi k tej uredbi.

| (5) | Uredba Sveta (EU) št. 7/2010 (3) je bila večkrat spremenjena. Zaradi preglednosti in zato, da bi gospodarskim subjektom olajšali sledenje blaga, za katero veljajo avtonomne tarifne kvote, je smiselno, da se Uredba (EU) št. 7/2010 v celoti nadomesti. |
| --- | --- |

(5)

Uredba Sveta (EU) št. 7/2010 (3) je bila večkrat spremenjena. Zaradi preglednosti in zato, da bi gospodarskim subjektom olajšali sledenje blaga, za katero veljajo avtonomne tarifne kvote, je smiselno, da se Uredba (EU) št. 7/2010 v celoti nadomesti.

| (6) | Za dosego osnovnega cilja spodbujanja trgovanja med državami članicami in tretjimi državami je potrebno in primerno da se ob spoštovanju načela sorazmernosti določijo pravila, ki bodo uravnotežila poslovne interese gospodarskih subjektov v Uniji, ne da bi spremenila seznam Unije pri Svetovni trgovinski organizaciji (STO). V skladu s členom 5(4) Pogodbe o Evropski uniji ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje zastavljenih ciljev. |
| --- | --- |

(6)

Za dosego osnovnega cilja spodbujanja trgovanja med državami članicami in tretjimi državami je potrebno in primerno da se ob spoštovanju načela sorazmernosti določijo pravila, ki bodo uravnotežila poslovne interese gospodarskih subjektov v Uniji, ne da bi spremenila seznam Unije pri Svetovni trgovinski organizaciji (STO). V skladu s členom 5(4) Pogodbe o Evropski uniji ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje zastavljenih ciljev.

| (7) | Ker morajo tarifne kvote začeti učinkovati 1. januarja 2014, bi morala ta uredba začeti veljati takoj po objavi v Uradnem listu Evropske unije ter se uporabljati od 1. januarja 2014 – |
| --- | --- |

(7)

Ker morajo tarifne kvote začeti učinkovati 1. januarja 2014, bi morala ta uredba začeti veljati takoj po objavi v Uradnem listu Evropske unije ter se uporabljati od 1. januarja 2014 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za izdelke, navedene v Prilogi, se odprejo avtonomne tarifne kvote Unije, v okviru katerih se avtonomne dajatve skupne carinske tarife opustijo za obdobja, po stopnjah dajatev in do količin, ki so navedene v Prilogi.

Člen 2

Tarifne kvote iz člena 1 te uredbe upravlja Komisija v skladu s členi 308a, 308b in 308c Uredbe (EGS) št. 2454/93.

Člen 3

Kadar se predloži deklaracija za sprostitev v prosti promet za izdelek, naveden v tej uredbi, za katerega je višina kvote izražena v drugačni merski enoti, kot je teža v tonah ali kilogramih, in drugačna kot vrednost, se za izdelke, za katere ni določena nobena dodatna merska enota v kombinirani nomenklaturi iz Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87, vnese točna količina uvoženih izdelkov v „Polje 41: Dodatne merske enote“ v tej deklaraciji, pri čemer se uporabi merska enota višine kvote, določene za navedene izdelke v Prilogi k tej uredbi.

Člen 4

Uredba (EU) št. 7/2010 se razveljavi.

Člen 5

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2014.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. decembra 2013

Za Svet

Predsednik

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  Uredba Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (UL L 253, 11.10.1993, str. 1).

1

(2)  Uredba Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (UL L 256, 7.9.1987, str. 1).

2

(3)  Uredba Sveta (EU) št. 7/2010 z dne 22. decembra 2009 o odprtju in zagotavljanju upravljanja avtonomnih tarifnih kvot Unije za nekatere kmetijske in industrijske izdelke ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2505/96 (UL L 3, 7.1.2010, str. 1).

3

---

PRILOGA

| Zaporedna številka | Oznaka KN | TARIC | Opis izdelka | Obdobje veljavnosti kvote | Višina kvote | Dajatev znotraj kvote (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.2849 | ex 0710 80 69 | 10 | Gobe vrste Auricularia polytricha (nekuhane ali kuhane v vreli vodi ali pari), zamrznjene, namenjene za proizvodnjo pripravljenih jedi (1)
   (2) | 1.1.–31.12. | 700 ton | 0 % |
| 09.2663 | ex 1104 29 17 | 10 | Brušen sorgo v zrnu, s katerega so bili odstranjeni najmanj zunanja luska in kalčki, za uporabo v proizvodnji polnil za pakiranje (1) | 1.1.–31.12. | 1 500 ton | 0 % |
| 09.2664 | ex 2008 60 19 | 30 | Sladke češnje, ki vsebujejo dodan alkohol, z vsebnostjo sladkorja 9 mas. % ali brez, s premerom ne več kot 19,9mm, s koščico, za uporabo v čokoladnih izdelkih (1) | 1.1.–31.12. | 1 000 ton | 10 % (3) |
| ex 2008 60 39 | 30 |
| 09.2913 | ex 2401 10 35 | 91 | Naravni nepredelan tobak, narezan ali ne na običajno velikost, s carinsko vrednostjo ne manj kot 450 EUR za 100 kg neto mase, ki se uporablja kot vezivo ali ovoj v proizvodnji izdelkov iz tarifne podštevilke 2402 10 002402 10 00 (1) | 1.1.–31.12. | 6 000 ton | 0 % |
| ex 2401 10 70 | 10 |
| ex 2401 10 95 | 11 |
| ex 2401 10 95 | 21 |
| ex 2401 10 95 | 91 |
| ex 2401 20 35 | 91 |
| ex 2401 20 70 | 10 |
| ex 2401 20 95 | 11 |
| ex 2401 20 95 | 21 |
| ex 2401 20 95 | 91 |
| 09.2928 | ex 2811 22 00 | 40 | Kremenčevo polnilo v obliki zrnc, s čistostjo silicijevega dioksida 97 mas. % ali več | 1.1.–31.12. | 1 700 ton | 0 % |
| 09.2703 | ex 2825 30 00 | 10 | Vanadijevi oksidi in hidroksidi, ki se uporabljajo izključno za proizvodnjo zlitin (1) | 1.1.–31.12. | 13 000 ton | 0 % |
| 09.2806 | ex 2825 90 40 | 30 | Volframov trioksid, vključno modri volframov oksid (CAS RN 1314-35-8 + 39318-18-8) | 1.1.–31.12. | 12 000 ton | 0 % |
| 09.2929 | 2903 22 00 | | Trikloroetilen (CAS RN 79-01-6) | 1.1.–31.12. | 10 000 ton | 0 % |
| 09.2837 | ex 2903 79 90 | 10 | Bromoklorometan (CAS RN 74-97-5) | 1.1.–31.12. | 600 ton | 0 % |
| 09.2933 | ex 2903 99 90 | 30 | 1,3-diklorobenzen (CAS RN 541-73-1) | 1.1.–31.12. | 2 600 ton | 0 % |
| 09.2950 | ex 2905 59 98 | 10 | 2-Kloroetanol, za proizvodnjo tekočih tioplastov iz tarifne podštevilke 4002 99 90 (CAS RN 107-07-3) (1) | 1.1.–31.12. | 15 000 ton | 0 % |
| 09.2851 | ex 2907 12 00 | 10 | O-krezol s čistoto ne manj kot 98,5 mas. % (CAS RN 95-48-7) | 1.1.–31.12. | 20 000 ton | 0 % |
| 09.2624 | 2912 42 00 | | Etilvanilin (3-etoksi-4-hidroksibenzaldehid) (CAS RN 121-32-4) | 1.1.–31.12. | 950 ton | 0 % |
| 09.2852 | ex 2914 29 00 | 60 | Ciklopropil metil keton (CAS RN 765-43-5) | 1.1.–31.12. | 300 ton | 0 % |
| 09.2638 | ex 2915 21 00 | 10 | Ocetna kislina s čistoto 99 mas. % ali več (CAS RN 64-19-7) | 1.1.–31.12. | 1 000 000 ton | 0 % |
| 09.2972 | 2915 24 00 | | Anhidrid ocetne kisline (CAS RN 108-24-7) | 1.1.–31.12. | 20 000 ton | 0 % |
| 09.2665 | ex 2916 19 95 | 30 | Kalijev (E,E)-heksa-2,4-dienoat (CAS RN 24634-61-5) | 1.1.–31.12. | 8 000 ton | 0 % |
| 09.2769 | ex 2917 13 90 | 10 | Dimetil sebacat (CAS RN 106-79-6) | 1.1.–31.12. | 1 000 ton | 0 % |
| 09.2634 | ex 2917 19 90 | 40 | Dodekanedojska kislina, s čistostjo več kot 98,5 mas. % (CAS RN693-23-2) | 1.1.–31.12. | 4 600 ton | 0 % |
| 09.2808 | ex 2918 22 00 | 10 | o-Acetilsalicilna kislina (CAS RN 50-78-2) | 1.1.–31.12. | 120 ton | 0 % |
| 09.2975 | ex 2918 30 00 | 10 | Benzofenon-3,3‘,4,4’-tetrakarboksilni dianhidrid (CAS RN 2421-28-5) | 1.1.–31.12. | 1 000 ton | 0 % |
| 09.2602 | ex 2921 51 19 | 10 | o-Fenilendiamin (CAS RN 95-54-5) | 1.1.–31.12. | 1 800 ton | 0 % |
| 09.2854 | ex 2924 19 00 | 85 | 3-iodoprop-2-inil-butilkarbamat (CAS RN 55406-53-6) | 1.1.–31.12. | 1 300 ton | 0 % |
| 09.2977 | 2926 10 00 | | Akrilonitril (CAS RN 107-13-1) | 1.1.–31.12. | 75 000 ton | 0 % |
| 09.2856 | ex 2926 90 95 | 84 | 2-nitro-4(trifluorometil)benzonitril (CAS RN 778-94-9) | 1.1.–31.12. | 500 ton | 0 % |
| 09.2838 | ex 2927 00 00 | 85 | C,C’-azodi(formamid) (CAS RN 123-77-3):






  — | z vrednostjo pH 6,5 ali več, vendar ne več kot 7,5 in |

Zaporedna številka

Oznaka KN

TARIC

Opis izdelka

Obdobje veljavnosti kvote

Višina kvote

Dajatev znotraj kvote (%)

09.2849

ex 0710 80 69

10

Gobe vrste Auricularia polytricha (nekuhane ali kuhane v vreli vodi ali pari), zamrznjene, namenjene za proizvodnjo pripravljenih jedi (1)
   (2)

1.1.–31.12.

700 ton

0 %

09.2663

ex 1104 29 17

10

Brušen sorgo v zrnu, s katerega so bili odstranjeni najmanj zunanja luska in kalčki, za uporabo v proizvodnji polnil za pakiranje (1)

1.1.–31.12.

1 500 ton

0 %

09.2664

ex 2008 60 19

30

Sladke češnje, ki vsebujejo dodan alkohol, z vsebnostjo sladkorja 9 mas. % ali brez, s premerom ne več kot 19,9mm, s koščico, za uporabo v čokoladnih izdelkih (1)

1.1.–31.12.

1 000 ton

10 % (3)

ex 2008 60 39

30

09.2913

ex 2401 10 35

91

Naravni nepredelan tobak, narezan ali ne na običajno velikost, s carinsko vrednostjo ne manj kot 450 EUR za 100 kg neto mase, ki se uporablja kot vezivo ali ovoj v proizvodnji izdelkov iz tarifne podštevilke 2402 10 002402 10 00 (1)

1.1.–31.12.

6 000 ton

0 %

ex 2401 10 70

10

ex 2401 10 95

11

ex 2401 10 95

21

ex 2401 10 95

91

ex 2401 20 35

91

ex 2401 20 70

10

ex 2401 20 95

11

ex 2401 20 95

21

ex 2401 20 95

91

09.2928

ex 2811 22 00

40

Kremenčevo polnilo v obliki zrnc, s čistostjo silicijevega dioksida 97 mas. % ali več

1.1.–31.12.

1 700 ton

0 %

09.2703

ex 2825 30 00

10

Vanadijevi oksidi in hidroksidi, ki se uporabljajo izključno za proizvodnjo zlitin (1)

1.1.–31.12.

13 000 ton

0 %

09.2806

ex 2825 90 40

30

Volframov trioksid, vključno modri volframov oksid (CAS RN 1314-35-8 + 39318-18-8)

1.1.–31.12.

12 000 ton

0 %

09.2929

2903 22 00

Trikloroetilen (CAS RN 79-01-6)

1.1.–31.12.

10 000 ton

0 %

09.2837

ex 2903 79 90

10

Bromoklorometan (CAS RN 74-97-5)

1.1.–31.12.

600 ton

0 %

09.2933

ex 2903 99 90

30

1,3-diklorobenzen (CAS RN 541-73-1)

1.1.–31.12.

2 600 ton

0 %

09.2950

ex 2905 59 98

10

2-Kloroetanol, za proizvodnjo tekočih tioplastov iz tarifne podštevilke 4002 99 90 (CAS RN 107-07-3) (1)

1.1.–31.12.

15 000 ton

0 %

09.2851

ex 2907 12 00

10

O-krezol s čistoto ne manj kot 98,5 mas. % (CAS RN 95-48-7)

1.1.–31.12.

20 000 ton

0 %

09.2624

2912 42 00

Etilvanilin (3-etoksi-4-hidroksibenzaldehid) (CAS RN 121-32-4)

1.1.–31.12.

950 ton

0 %

09.2852

ex 2914 29 00

60

Ciklopropil metil keton (CAS RN 765-43-5)

1.1.–31.12.

300 ton

0 %

09.2638

ex 2915 21 00

10

Ocetna kislina s čistoto 99 mas. % ali več (CAS RN 64-19-7)

1.1.–31.12.

1 000 000 ton

0 %

09.2972

2915 24 00

Anhidrid ocetne kisline (CAS RN 108-24-7)

1.1.–31.12.

20 000 ton

0 %

09.2665

ex 2916 19 95

30

Kalijev (E,E)-heksa-2,4-dienoat (CAS RN 24634-61-5)

1.1.–31.12.

8 000 ton

0 %

09.2769

ex 2917 13 90

10

Dimetil sebacat (CAS RN 106-79-6)

1.1.–31.12.

1 000 ton

0 %

09.2634

ex 2917 19 90

40

Dodekanedojska kislina, s čistostjo več kot 98,5 mas. % (CAS RN693-23-2)

1.1.–31.12.

4 600 ton

0 %

09.2808

ex 2918 22 00

10

o-Acetilsalicilna kislina (CAS RN 50-78-2)

1.1.–31.12.

120 ton

0 %

09.2975

ex 2918 30 00

10

Benzofenon-3,3‘,4,4’-tetrakarboksilni dianhidrid (CAS RN 2421-28-5)

1.1.–31.12.

1 000 ton

0 %

09.2602

ex 2921 51 19

10

o-Fenilendiamin (CAS RN 95-54-5)

1.1.–31.12.

1 800 ton

0 %

09.2854

ex 2924 19 00

85

3-iodoprop-2-inil-butilkarbamat (CAS RN 55406-53-6)

1.1.–31.12.

1 300 ton

0 %

09.2977

2926 10 00

Akrilonitril (CAS RN 107-13-1)

1.1.–31.12.

75 000 ton

0 %

09.2856

ex 2926 90 95

84

2-nitro-4(trifluorometil)benzonitril (CAS RN 778-94-9)

1.1.–31.12.

500 ton

0 %

09.2838

ex 2927 00 00

85

C,C’-azodi(formamid) (CAS RN 123-77-3):

—

z vrednostjo pH 6,5 ali več, vendar ne več kot 7,5 in

| — | z vsebnostjo semikarbazida (CAS RN 57-56-7) ki ni večja od 1 500 mg/kg, kakor je določena s tekočinsko kromatografijo z masno spektrometrijo (LC-MS), |
| --- | --- |

—

z vsebnostjo semikarbazida (CAS RN 57-56-7) ki ni večja od 1 500 mg/kg, kakor je določena s tekočinsko kromatografijo z masno spektrometrijo (LC-MS),

| — | z razponom temperature razgradnje 195 C – 205 C |
| --- | --- |

—

z razponom temperature razgradnje 195 C – 205 C

| — | s specifično maso 1,64 – 1,66 in |
| --- | --- |

—

s specifično maso 1,64 – 1,66 in

| — | s toploto sežiga 215 – 220 Kcal/mol |
| --- | --- |

—

s toploto sežiga 215 – 220 Kcal/mol

1.1.–31.12.

100 ton

0 %

09.2603

ex 2930 90 99

79

Bis(3-trietoksisililpropil) tetrasulfid (CAS RN 40372-72-3)

1.1.–31.12.

9 000 ton

0 %

09.2955

ex 2932 19 00

60

Flurtamon (ISO) (CAS RN 96525-23-4)

1.1.–31.12.

300 ton

0 %

09.2812

ex 2932 20 90

77

Heksan-6-olid (CAS RN 502-44-3)

1.1.–31.12.

4 000 ton

0 %

09.2858

2932 93 00

Piperonal (CAS RN 120-57-0)

1.1.–31.12.

220 ton

0 %

09.2860

ex 2933 69 80

30

1,3,5-Tris[3-(dimetilamino)propil]heksahidro-1,3,5-triazin (CAS RN 15875-13-5)

1.1.–31.12.

300 ton

0 %

09.2658

ex 2933 99 80

73

5-(acetoacetilamino)benzimidazolon (CAS RN 26576-46-5)

1.1.–31.12.

200 ton

0 %

09.2945

ex 2940 00 00

20

D-ksiloza (CAS RN 58-86-6)

1.1.–31.12.

400 ton

0 %

09.2862

ex 3105 40 00

10

Monoamonijev fosfat (CAS RN 7722-76-1)

1.1.–31.12.2014

45 000 ton

0 %

09.2666

ex 3204 17 00

55

Barvilo C.I. Pigment Red 169 (CAS RN 12237-63-7)

1.1.–31.12.

40 ton

0 %

09.2659

ex 3802 90 00

19

S tokom natrijevega karbonata kalcinirana diatomejska zemlja

1.1.–31.12.

30 000 ton

0 %

09.2908

ex 3804 00 00

10

Natrijev lignin sulfonat

1.1.–31.12.

40 000 ton

0 %

09.2889

3805 10 90

Sulfatni terpentin

1.1.–31.12.

25 000 ton

0 %

09.2935

ex 3806 10 00

10

Kolofonija in smolne kisline, dobljene iz svežih oljnatih smol (oleo smol)

1.1.–31.12.

280 000 ton

0 %

09.2814

ex 3815 90 90

76

Katalizator, ki sestoji iz titanovega dioksida in volframovega trioksida

1.1.–31.12.

3 000 ton

0 %

09.2829

ex 3824 90 97

19

Trdni ekstrakt ostankov, nastalih pri ekstrakciji kolofonije iz lesa, netopen v alifatskih topilih in ki ima naslednje značilnosti:

| — | vsebnost smolnih kislin, ki ne presega 30 mas. % |
| --- | --- |

—

vsebnost smolnih kislin, ki ne presega 30 mas. %

| — | kislinsko število ne presega 110
  ter |
| --- | --- |

—

kislinsko število ne presega 110

ter

| — | tališče 100o C ali več |
| --- | --- |

—

tališče 100o C ali več

1.1.–31.12.

1 600 ton

0 %

09.2907

ex 3824 90 97

86

Mešanica fitosterolov, v obliki prahu, ki vsebujejo:

| — | 75 mas. % ali več sterolov |
| --- | --- |

—

75 mas. % ali več sterolov

| — | ne več kot 25 mas. % stanolov |
| --- | --- |

—

ne več kot 25 mas. % stanolov

za uporabo v proizvodnji stanolov/sterolov ali estrov stanolov/sterolov (1)

1.1.–31.12.

2 500 ton

0 %

09.2644

ex 3824 90 97

96

Preparat, ki vsebuje:

| — | 55 mas. % ali več, vendar ne več kot 78 mas. % dimetil glutarata, |
| --- | --- |

—

55 mas. % ali več, vendar ne več kot 78 mas. % dimetil glutarata,

| — | 10 mas. % ali več, vendar ne več kot 30 mas. % dimetil adipata in |
| --- | --- |

—

10 mas. % ali več, vendar ne več kot 30 mas. % dimetil adipata in

| — | ne več kot 35 mas. % dimetil sukcinata |
| --- | --- |

—

ne več kot 35 mas. % dimetil sukcinata

1.1.–31.12.

10 000 ton

0 %

09.2140

ex 3824 90 97

98

Mešanica tercialnih aminov, ki vsebuje:

| — | 2,0–4,0 mas. % N,N-dimetil-1-oktanamina |
| --- | --- |

—

2,0–4,0 mas. % N,N-dimetil-1-oktanamina

| — | najmanj 94 mas. % N,N-dimetil-1-dekanamina |
| --- | --- |

—

najmanj 94 mas. % N,N-dimetil-1-dekanamina

| — | največ 2 mas. % N,N-dimetil-1-dodekanamina |
| --- | --- |

—

največ 2 mas. % N,N-dimetil-1-dodekanamina

1.1.–31.12.

4 500 ton

0 %

09.2660

ex 3902 30 00

96

Propilen-etilen kopolimer, z viskoznostjo pri taljenju največ 1 700 mPa pri 190 oC (določeno po metodi ASTM D 3236)

1.1.–31.12.

500 ton

0 %

09.2639

3905 30 00

Polivinilalkohol (PVAL), s hidroliziranimi ali nehidroliziranimi acetatnimi skupinami

1.1.–31.12.

18 000 ton

0 %

09.2930

ex 3905 30 00

30

Vinil alkohol z nehidroliziranimi acetatnimi skupinami in kopolimerom metilenbutanedioskih natrijevih soli (CAS RN 122625-12-1), ki se uporabljajo pri proizvodnji termoreaktivnega papirja.

1.1.–30.6.

192 ton

0 %

09.2671

ex 3905 99 90

81

Poli(vinilbutiral)(CAS RN 63148-65-2):

| — | ki vsebuje 17,5 mas. % ali več, ampak ne več kot 20 mas. % hidroksilnih skupin, in |
| --- | --- |

—

ki vsebuje 17,5 mas. % ali več, ampak ne več kot 20 mas. % hidroksilnih skupin, in

| — | ima mediano velikosti delcev (D50) najmanj 0,6 mm |
| --- | --- |

—

ima mediano velikosti delcev (D50) najmanj 0,6 mm

1.1.–31.12.

11 000 ton

0 %

09.2616

ex 3910 00 00

30

Polidimetilsiloksan s stopnjo polimerizacije 2 800 monomernih enot (± 100)

1.1.–31.12.

1 300 ton

0 %

09.2816

ex 3912 11 00

20

Kosmiči iz celuloznega acetata

1.1.–31.12.

75 000 ton

0 %

09.2864

ex 3913 10 00

10

Natrijev alginat, pridobljen iz rjave morske trave (CAS RN 9005-38-3)

1.1.–31.12.

1 000 ton

0 %

09.2641

ex 3913 90 00

87

Natrijev hialuronat, nesterilen:

| — | s povprečno molekulsko maso (Mw) največ 900 000, |
| --- | --- |

—

s povprečno molekulsko maso (Mw) največ 900 000,

| — | z ravnjo endotoksinov, ki ni višja od 0,008 enot endotoksina (EU)/mg, |
| --- | --- |

—

z ravnjo endotoksinov, ki ni višja od 0,008 enot endotoksina (EU)/mg,

| — | z vsebnostjo etanola, ki ni višja od 1 mas. % |
| --- | --- |

—

z vsebnostjo etanola, ki ni višja od 1 mas. %

| — | z vsebnostjo izopropanola, ki ni višja od 0,5 mas. % |
| --- | --- |

—

z vsebnostjo izopropanola, ki ni višja od 0,5 mas. %

1.1.–31.12.

200 kg

0 %

09.2661

ex 3920 51 00

50

Plošče iz polimetilmetakrilata, ki izpolnjujejo naslednje standarde:

| — | EN 4364 (MIL-P-5425E) in DTD5592A ali |
| --- | --- |

—

EN 4364 (MIL-P-5425E) in DTD5592A ali

| — | EN 4365 (MIL-P-8184) in DTD5592A |
| --- | --- |

—

EN 4365 (MIL-P-8184) in DTD5592A

1.1.–31.12.

100 ton

0 %

09.2645

ex 3921 14 00

20

Celičast blok regenerirane celuloze, impregniran z vodo, ki vsebuje magnezijev klorid in kvaterno amonijevo spojino, v velikosti 100 cm (± 10 cm) x 100 cm (± 10 cm) x 40 cm (± 5 cm)

1.1.–31.12.

1 300 ton

0 %

09.2818

ex 6902 90 00

10

Ognjevarna opeka z:

| — | dolžino roba večjo od 300 mm in |
| --- | --- |

—

dolžino roba večjo od 300 mm in

| — | vsebnostjo ne več kot 1 mas. % TiO2 in |
| --- | --- |

—

vsebnostjo ne več kot 1 mas. % TiO2 in

| — | vsebnostjo ne več kot 0,4 mas. % Al2O3 ter |
| --- | --- |

—

vsebnostjo ne več kot 0,4 mas. % Al2O3 ter

| — | spremembo volumna za manj kot 9 % pri temperaturi 1 700o C |
| --- | --- |

—

spremembo volumna za manj kot 9 % pri temperaturi 1 700o C

1.1.–31.12.

75 ton

0 %

09.2628

ex 7019 52 00

10

Steklena tkana mreža iz steklenih vlaken, prevlečenih s plastiko, z maso 120 g/m2 (± 10 g/m2), za uporabo v proizvodnji navojnih komarnikov s fiksnim okvirjem

1.1.–31.12.

3 000 000 m2

0 %

09.2799

ex 7202 49 90

10

Fero-krom, ki vsebuje 1,5 mas. % ali več, vendar ne več kot 4 mas. % ogljika in ne več kot 70 mas. % kroma

1.1.–31.12.

50 000 ton

0 %

09.2629

ex 7616 99 90

85

Teleskopski ročaj iz aluminija, ki se uporablja za proizvodnjo prtljage (1)

1.1.–31.12.

800 000 kosov

0 %

ex 8302 49 00

91

09.2840

ex 8104 30 00

20

Magnezij v obliki prahu:

| — | s čistostjo 98 mas. % ali več, vendar ne več kot 99,5 mas. % |
| --- | --- |

—

s čistostjo 98 mas. % ali več, vendar ne več kot 99,5 mas. %

| — | z velikostjo delcev 0,2 mm ali več, vendar ne več kot 0,8 mm |
| --- | --- |

—

z velikostjo delcev 0,2 mm ali več, vendar ne več kot 0,8 mm

1.1.–31.12.

2 000 ton

0 %

09.2642

ex 8501 40 20

30

Sklop, sestavljen iz naslednjega:

| — | električni komutatorski motor na izmenični tok, enofazni, z izhodno močjo najmanj 480 W, vendar ne večjo od 1 400 W, z vhodno močjo več kot 900 W, vendar ne večjo od 1 600 W, z zunanjim premerom več kot 119,8 mm, vendar ne več kot 135,2 mm, z nazivno hitrostjo več kot 30 000 obr./min, vendar ne večjo od 50 000 obr./min in |
| --- | --- |

—

električni komutatorski motor na izmenični tok, enofazni, z izhodno močjo najmanj 480 W, vendar ne večjo od 1 400 W, z vhodno močjo več kot 900 W, vendar ne večjo od 1 600 W, z zunanjim premerom več kot 119,8 mm, vendar ne več kot 135,2 mm, z nazivno hitrostjo več kot 30 000 obr./min, vendar ne večjo od 50 000 obr./min in

| — | ventilator za induciranje zraka |
| --- | --- |

—

ventilator za induciranje zraka

za uporabo pri proizvodnji sesalnikov za prah (1)

1.1.–31.12.

120 000 kosov

0 %

ex 8501 40 80

40

09.2763

ex 8501 40 80

30

Električni komutatorski motor na izmenični tok, enofazni, z izhodno močjo več kot 750 W, z vhodno močjo več kot 1 600 W, vendar ne več kot 2 700 W, z zunanjim premerom več kot 120 mm (± 0,2 mm), vendar ne več kot 135 mm (± 0,2 mm), z nominalno hitrostjo več kot 30 000 obr./min, vendar ne več kot 50 000 obr./min, opremljen z ventilatorjem za indukcijo zraka, za uporabo pri proizvodnji sesalnikov za prah. (1)

1.1.–31.12.

2 000 000 kosov

0 %

09.2633

ex 8504 40 82

20

Električni usmernik z zmogljivostjo ne več kot 1 kVA za uporabo v proizvodnji aparatov, ki se uvrščajo pod tarifno podštevilko 8509 80 in številko 8510 (1)

1.1.–31.12.

4 500 000 kosov

0 %

09.2643

ex 8504 40 82

30

Napajalne plošče za uporabo pri proizvodnji izdelkov iz tarifnih številk 8521 in 8528 (1)

1.1.–31.12.

1 038 000 kosov

0 %

09.2620

ex 8526 91 20

20

Vezje za sistem GPS, ki vsebuje funkcijo za določanje položaja, brez zaslona, z maso do vključno 2 500 g g

1.1.–31.12.

3 000 000 kosov

0 %

09.2672

ex 8529 90 92

75

Plošča tiskanega vezja z diodami LED:

| — | opremljena s prizmami/lečami ali ne, ter |
| --- | --- |

—

opremljena s prizmami/lečami ali ne, ter

| — | opremljena s priključki ali ne |
| --- | --- |

—

opremljena s priključki ali ne

za proizvodnjo enot za osvetlitev ozadja za blago, ki spada pod naslov 8528 (1)

1.1.–31.12.

115 000 000 kosov

0 %

ex 9405 40 39

70

09.2003

ex 8543 70 90

63

Z napetostjo krmiljeni frekvenčni generator, ki je sestavljen iz aktivnih in pasivnih elementov, nameščenih na tiskanem vezju, v ohišju z zunanjimi dimenzijami ne več kot 30 x 30 mm

1.1.–31.12.

1 400 000 kosov

0 %

09.2668

ex 8714 91 10

21

Okvirji koles, izdelani iz ogljikovih vlaken in umetnih smol, pobarvani, lakirani in/ali polirani, za uporabo v proizvodnji koles (1)

1.1.–31.12.

76 000 kosov

0 %

ex 8714 91 10

31

09.2669

ex 8714 91 30

21

Sprednje vilice koles, izdelane iz ogljikovih vlaken in umetnih smol, pobarvane, lakirane in/ali polirane, za uporabo v proizvodnji koles (1)

1.1.–31.12.

52 000 kosov

0 %

ex 8714 91 30

31

09.2631

ex 9001 90 00

80

Nevgrajene steklene leče, prizme in zlepljeni elementi za uporabo v proizvodnji blaga iz tarifnih oznak KN 9002, 9005, 9013 10 in 9015 (1)

1.1.–31.12.

5 000 000 kosov

0 %

---

(1)  Za opustitev dajatev veljajo členi 291 do 300 Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 (UL L 253, 11.10.1993, str. 1).

(2)  Vendar ukrep ni dovoljen, če obdelavo izvajajo podjetja za trgovino na drobno ali gostinska podjetja.

(3)  Uporablja se stopnja posebne dajatve.

---