# Uradni list L 293/2013

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2013.293.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 293 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 565. november 2013 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2013.293.slv

Uradni list

Evropske unije

L 293

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 565. november 2013

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep št. 1082/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2013 o resnih čezmejnih nevarnostih za zdravje in o razveljavitvi Odločbe št. 2119/98/ES (
  1
  ) | 1 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

SKLEPI

*

Sklep št. 1082/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2013 o resnih čezmejnih nevarnostih za zdravje in o razveljavitvi Odločbe št. 2119/98/ES (
  1
  )

1

1

| | | II   Nezakonodajni akti |
| --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1083/2013 z dne 28. avgusta 2013 o določitvi pravil glede postopka za začasni preklic tarifnih preferencialov in sprejetja splošnih zaščitnih ukrepov v skladu z Uredbo (EU) št. 978/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov | 16 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1084/2013 z dne 30. oktobra 2013 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Plátano de Canarias (ZGO)] | 22 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1085/2013 z dne 30. oktobra 2013 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Westfälischer Knochenschinken (ZGO)] | 24 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1086/2013 z dne 30. oktobra 2013 o odobritvi večje spremembe specifikacije za ime, registrirano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Raschera (ZOP)] | 26 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1087/2013 z dne 4. novembra 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 1005/2009 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s poročanjem o metilbromidu | 28 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1088/2013 z dne 4. novembra 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 1005/2009 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z zahtevki za uvozna in izvozna dovoljenja za proizvode in opremo, ki vsebujejo halone ali so od njih odvisni, za kritično uporabo v zrakoplovih | 29 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1089/2013 z dne 4. novembra 2013 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede pogojev za registracijo aktivne snovi kieselgur (diatomejska zemlja) (
  1
  ) | 31 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1090/2013 z dne 4. novembra 2013 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Travia da Beira Baixa (ZOP)] | 34 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1091/2013 z dne 4. novembra 2013 o dvestošesti spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z mrežo Al-Kaida | 36 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1092/2013 z dne 4. novembra 2013 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 38 |
| | | SKLEPI |
| | | 2013/635/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 31. oktobra 2013 o spremembi odločb 2005/734/ES, 2006/415/ES in 2007/25/ES glede njihovega obdobja uporabe
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 7148)

   (
  1
  ) | 40 |
| | | 2013/636/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 31. oktobra 2013 o spremembi Odločbe 2008/866/ES o nujnih ukrepih za začasno prekinitev uvoza iz Peruja nekaterih živih školjk za prehrano ljudi glede obdobja uporabe
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 7162)

   (
  1
  ) | 42 |

II   Nezakonodajni akti

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1083/2013 z dne 28. avgusta 2013 o določitvi pravil glede postopka za začasni preklic tarifnih preferencialov in sprejetja splošnih zaščitnih ukrepov v skladu z Uredbo (EU) št. 978/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov

16

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1084/2013 z dne 30. oktobra 2013 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Plátano de Canarias (ZGO)]

22

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1085/2013 z dne 30. oktobra 2013 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Westfälischer Knochenschinken (ZGO)]

24

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1086/2013 z dne 30. oktobra 2013 o odobritvi večje spremembe specifikacije za ime, registrirano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Raschera (ZOP)]

26

*

Uredba Komisije (EU) št. 1087/2013 z dne 4. novembra 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 1005/2009 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s poročanjem o metilbromidu

28

*

Uredba Komisije (EU) št. 1088/2013 z dne 4. novembra 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 1005/2009 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z zahtevki za uvozna in izvozna dovoljenja za proizvode in opremo, ki vsebujejo halone ali so od njih odvisni, za kritično uporabo v zrakoplovih

29

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1089/2013 z dne 4. novembra 2013 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede pogojev za registracijo aktivne snovi kieselgur (diatomejska zemlja) (
  1
  )

1

31

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1090/2013 z dne 4. novembra 2013 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Travia da Beira Baixa (ZOP)]

34

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1091/2013 z dne 4. novembra 2013 o dvestošesti spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z mrežo Al-Kaida

36

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1092/2013 z dne 4. novembra 2013 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

38

SKLEPI

2013/635/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 31. oktobra 2013 o spremembi odločb 2005/734/ES, 2006/415/ES in 2007/25/ES glede njihovega obdobja uporabe
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 7148)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 7148)

1

40

2013/636/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 31. oktobra 2013 o spremembi Odločbe 2008/866/ES o nujnih ukrepih za začasno prekinitev uvoza iz Peruja nekaterih živih školjk za prehrano ljudi glede obdobja uporabe
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 7162)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 7162)

1

42

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

SKLEPI

| 5.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 293/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 293/1

---

SKLEP št. 1082/2013/EU EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 22. oktobra 2013

o resnih čezmejnih nevarnostih za zdravje in o razveljavitvi Odločbe št. 2119/98/ES

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 168(5) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V členu 168 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) je med drugim določeno, da se pri opredeljevanju in izvajanju vseh politik in dejavnosti Unije zagotavlja visoka raven varovanja zdravja ljudi. Ta člen nadalje zagotavlja, da ukrepanje Unije dopolnjuje nacionalne politike, zajema spremljanje resnih čezmejnih nevarnosti za zdravje, zgodnje obveščanje o takšnih nevarnostih in boj proti njim, države članice pa v sodelovanju s Komisijo medsebojno usklajujejo svoje politike in programe na področjih ukrepanja Unije v zvezi z javnim zdravjem. |
| --- | --- |

(1)

V členu 168 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) je med drugim določeno, da se pri opredeljevanju in izvajanju vseh politik in dejavnosti Unije zagotavlja visoka raven varovanja zdravja ljudi. Ta člen nadalje zagotavlja, da ukrepanje Unije dopolnjuje nacionalne politike, zajema spremljanje resnih čezmejnih nevarnosti za zdravje, zgodnje obveščanje o takšnih nevarnostih in boj proti njim, države članice pa v sodelovanju s Komisijo medsebojno usklajujejo svoje politike in programe na področjih ukrepanja Unije v zvezi z javnim zdravjem.

| (2) | Na podlagi Odločbe št. 2119/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3) je bila vzpostavljena mreža epidemiološkega spremljanja in obvladovanja nalezljivih bolezni v Skupnosti. Izkušnje, pridobljene pri izvajanju navedene odločbe, potrjujejo, da usklajeno ukrepanje Unije pri spremljanju teh nevarnosti, zgodnjem obveščanju o njih in boju proti njim prispeva k boljšemu varovanju in izboljšanju zdravja ljudi. Vendar pa je zaradi številnih sprememb na ravni Unije in mednarodni ravni v zadnjem desetletju nujna revizija navedenega pravnega okvira. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi Odločbe št. 2119/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3) je bila vzpostavljena mreža epidemiološkega spremljanja in obvladovanja nalezljivih bolezni v Skupnosti. Izkušnje, pridobljene pri izvajanju navedene odločbe, potrjujejo, da usklajeno ukrepanje Unije pri spremljanju teh nevarnosti, zgodnjem obveščanju o njih in boju proti njim prispeva k boljšemu varovanju in izboljšanju zdravja ljudi. Vendar pa je zaradi številnih sprememb na ravni Unije in mednarodni ravni v zadnjem desetletju nujna revizija navedenega pravnega okvira.

| (3) | Ne le nalezljive bolezni, temveč tudi številni drugi viri nevarnosti za zdravje, zlasti tisti, povezani z drugimi biološkimi sredstvi ali kemičnimi sredstvi oziroma okoljskimi dogodki, ki vključujejo nevarnosti, povezane s podnebnimi spremembami, lahko zaradi svojega obsega ali resnosti ogrozijo zdravje državljanov v celotni Uniji, oslabijo delovanje ključnih sektorjev družbe in gospodarstva ter ogrozijo zmožnost odzivanja posamezne države članice. Zato bi bilo treba pravni okvir, vzpostavljen z Odločbo št. 2119/98/ES, razširiti, da bo zajemal druge nevarnosti in zagotavljal usklajen razširjen pristop k zdravstveni varnosti na ravni Unije. |
| --- | --- |

(3)

Ne le nalezljive bolezni, temveč tudi številni drugi viri nevarnosti za zdravje, zlasti tisti, povezani z drugimi biološkimi sredstvi ali kemičnimi sredstvi oziroma okoljskimi dogodki, ki vključujejo nevarnosti, povezane s podnebnimi spremembami, lahko zaradi svojega obsega ali resnosti ogrozijo zdravje državljanov v celotni Uniji, oslabijo delovanje ključnih sektorjev družbe in gospodarstva ter ogrozijo zmožnost odzivanja posamezne države članice. Zato bi bilo treba pravni okvir, vzpostavljen z Odločbo št. 2119/98/ES, razširiti, da bo zajemal druge nevarnosti in zagotavljal usklajen razširjen pristop k zdravstveni varnosti na ravni Unije.

| (4) | Pri usklajevanju odzivanja v nedavnih krizah, ki so prizadele Unijo, je imela pomembno vlogo neformalna skupina, sestavljena iz visokih predstavnikov iz držav članic, imenovana Odbor za zdravstveno varnost, ki je bila ustanovljena na podlagi sklepov predsedstva z dne 15. novembra 2001 o bioterorizmu. Tej skupini je treba podeliti formalni status in ji dodeliti natančno opredeljeno vlogo, da bi se izognili podvajanju z drugimi subjekti Unije, odgovornimi za obvladovanje tveganja. |
| --- | --- |

(4)

Pri usklajevanju odzivanja v nedavnih krizah, ki so prizadele Unijo, je imela pomembno vlogo neformalna skupina, sestavljena iz visokih predstavnikov iz držav članic, imenovana Odbor za zdravstveno varnost, ki je bila ustanovljena na podlagi sklepov predsedstva z dne 15. novembra 2001 o bioterorizmu. Tej skupini je treba podeliti formalni status in ji dodeliti natančno opredeljeno vlogo, da bi se izognili podvajanju z drugimi subjekti Unije, odgovornimi za obvladovanje tveganja.

| (5) | Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC) ima v skladu z Uredbo (ES) št. 851/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o ustanovitvi Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni (4) naloge spremljanja, odkrivanja in ocenjevanja tveganja nevarnosti za zdravje ljudi, ki izvirajo iz nalezljivih bolezni in izbruhov bolezni neznanega izvora. Od mreže Skupnosti, vzpostavljene z Odločbo št. 2119/98/ES, je ECDC postopoma prevzel epidemiološko spremljanje nalezljivih bolezni ter upravljanje Sistema zgodnjega obveščanja in odzivanja. V Odločbi št. 2119/98/ES te spremembe niso bile upoštevane, saj je bila sprejeta pred ustanovitvijo ECDC. |
| --- | --- |

(5)

Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC) ima v skladu z Uredbo (ES) št. 851/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o ustanovitvi Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni (4) naloge spremljanja, odkrivanja in ocenjevanja tveganja nevarnosti za zdravje ljudi, ki izvirajo iz nalezljivih bolezni in izbruhov bolezni neznanega izvora. Od mreže Skupnosti, vzpostavljene z Odločbo št. 2119/98/ES, je ECDC postopoma prevzel epidemiološko spremljanje nalezljivih bolezni ter upravljanje Sistema zgodnjega obveščanja in odzivanja. V Odločbi št. 2119/98/ES te spremembe niso bile upoštevane, saj je bila sprejeta pred ustanovitvijo ECDC.

| (6) | Z Mednarodnim zdravstvenim pravilnikom (2005), sprejetim na 58. generalni skupščini Svetovne zdravstvene organizacije 23. maja 2005, se je okrepilo usklajevanje pripravljenosti in odzivanja na izredne razmere mednarodnih razsežnosti na področju javnega zdravja med državami pogodbenicami Svetovne zdravstvene organizacije (SZO), v kateri sodelujejo vse države članice Unije. Zakonodaja Unije bi morala te spremembe upoštevati, vključno s celostnim pristopom SZO, ki vključuje vse kategorije nevarnosti, ne glede na njihov izvor. |
| --- | --- |

(6)

Z Mednarodnim zdravstvenim pravilnikom (2005), sprejetim na 58. generalni skupščini Svetovne zdravstvene organizacije 23. maja 2005, se je okrepilo usklajevanje pripravljenosti in odzivanja na izredne razmere mednarodnih razsežnosti na področju javnega zdravja med državami pogodbenicami Svetovne zdravstvene organizacije (SZO), v kateri sodelujejo vse države članice Unije. Zakonodaja Unije bi morala te spremembe upoštevati, vključno s celostnim pristopom SZO, ki vključuje vse kategorije nevarnosti, ne glede na njihov izvor.

| (7) | Ta sklep bi se moral uporabljati brez poseganja v druge zavezujoče ukrepe v zvezi s posebnimi dejavnostmi ali določitvijo standardov kakovosti in varnosti nekaterega blaga, ki določajo posebne obveznosti in orodja za spremljanje posebnih čezmejnih nevarnosti, zgodnje obveščanje o njih in boj proti njim. Navedeni ukrepi zlasti vključujejo ustrezno zakonodajo Unije na področju skupnih varnostnih vprašanj na področju javnega zdravja, ki zajemajo blago, kot so farmacevtski izdelki, medicinski pripomočki in živila, ter izpostavljenosti ionizirajočemu sevanju. |
| --- | --- |

(7)

Ta sklep bi se moral uporabljati brez poseganja v druge zavezujoče ukrepe v zvezi s posebnimi dejavnostmi ali določitvijo standardov kakovosti in varnosti nekaterega blaga, ki določajo posebne obveznosti in orodja za spremljanje posebnih čezmejnih nevarnosti, zgodnje obveščanje o njih in boj proti njim. Navedeni ukrepi zlasti vključujejo ustrezno zakonodajo Unije na področju skupnih varnostnih vprašanj na področju javnega zdravja, ki zajemajo blago, kot so farmacevtski izdelki, medicinski pripomočki in živila, ter izpostavljenosti ionizirajočemu sevanju.

| (8) | Varovanje zdravja ljudi je vprašanje, ki ima vpliv na številna področja, ter je pomembno za mnoge politike in dejavnosti Unije. Da bi se dosegla visoka raven varovanja zdravja ljudi in preprečilo prekrivanje dejavnosti, podvajanje ukrepanja ali nasprotujoče si ukrepanje, bi morala Komisija v sodelovanju z državami članicami zagotoviti usklajevanje in izmenjavo informacij med mehanizmi in strukturami, vzpostavljenimi s tem sklepom, ter drugimi mehanizmi in strukturami, vzpostavljenimi na ravni Unije in v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (Pogodba Euratom), katerih dejavnosti se nanašajo na načrtovanje pripravljenosti in odzivanja na resne čezmejne nevarnosti za zdravje, na njihovo spremljanje, zgodnje obveščanje o njih ter boj proti njim. Komisija bi morala zlasti zagotoviti, da se ustrezne informacije iz različnih sistemov hitrega opozarjanja in obveščanja, vzpostavljenih na ravni Unije in v skladu s Pogodbo Euratom, zberejo in prek Sistema zgodnjega obveščanja in odzivanja sporočijo državam članicam. |
| --- | --- |

(8)

Varovanje zdravja ljudi je vprašanje, ki ima vpliv na številna področja, ter je pomembno za mnoge politike in dejavnosti Unije. Da bi se dosegla visoka raven varovanja zdravja ljudi in preprečilo prekrivanje dejavnosti, podvajanje ukrepanja ali nasprotujoče si ukrepanje, bi morala Komisija v sodelovanju z državami članicami zagotoviti usklajevanje in izmenjavo informacij med mehanizmi in strukturami, vzpostavljenimi s tem sklepom, ter drugimi mehanizmi in strukturami, vzpostavljenimi na ravni Unije in v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (Pogodba Euratom), katerih dejavnosti se nanašajo na načrtovanje pripravljenosti in odzivanja na resne čezmejne nevarnosti za zdravje, na njihovo spremljanje, zgodnje obveščanje o njih ter boj proti njim. Komisija bi morala zlasti zagotoviti, da se ustrezne informacije iz različnih sistemov hitrega opozarjanja in obveščanja, vzpostavljenih na ravni Unije in v skladu s Pogodbo Euratom, zberejo in prek Sistema zgodnjega obveščanja in odzivanja sporočijo državam članicam.

| (9) | Tudi kadar nevarnost ni zajeta v tem sklepu in javno-zdravstveni ukrepi, sprejeti za boj proti taki nevarnosti, morda ne bi zadoščali za zagotovitev visoke stopnje varovanja zdravja ljudi, bi države članice in Komisija v izjemnih okoliščinah morale imeti možnost uporabe struktur za usklajevanje odzivanja na resne čezmejne nevarnosti za zdravje, vzpostavljenih na podlagi tega sklepa. Države članice bi morale v sodelovanju s Komisijo usklajevati odzivanje v Odboru za zdravstveno varnost (OZV), ustanovljenim s tem sklepom, v tesnem sodelovanju, kjer je to ustrezno, z drugimi strukturami za spremljanje teh nevarnosti, zgodnje obveščanje o njih in boj proti njim, vzpostavljenimi na ravni Unije in v skladu s Pogodbo Euratom. |
| --- | --- |

(9)

Tudi kadar nevarnost ni zajeta v tem sklepu in javno-zdravstveni ukrepi, sprejeti za boj proti taki nevarnosti, morda ne bi zadoščali za zagotovitev visoke stopnje varovanja zdravja ljudi, bi države članice in Komisija v izjemnih okoliščinah morale imeti možnost uporabe struktur za usklajevanje odzivanja na resne čezmejne nevarnosti za zdravje, vzpostavljenih na podlagi tega sklepa. Države članice bi morale v sodelovanju s Komisijo usklajevati odzivanje v Odboru za zdravstveno varnost (OZV), ustanovljenim s tem sklepom, v tesnem sodelovanju, kjer je to ustrezno, z drugimi strukturami za spremljanje teh nevarnosti, zgodnje obveščanje o njih in boj proti njim, vzpostavljenimi na ravni Unije in v skladu s Pogodbo Euratom.

| (10) | Načrtovanje pripravljenosti in odzivanja je ključni element za učinkovito spremljanje resnih čezmejnih nevarnosti za zdravje, zgodnje obveščanje o njih in boj proti njim. Takšno načrtovanje bi moralo vključevati predvsem ustrezno pripravljenost ključnih sektorjev družbe, kot so energetika, promet, komunikacije ali civilna zaščita, ki se v kriznih razmerah zanašajo na dobro pripravljene sisteme javnega zdravja, ki pa so tudi sami odvisni od delovanja teh sektorjev in ohranjanja ključnih storitev na ustrezni ravni. V primeru resne čezmejne nevarnosti za zdravje, ki jo povzroči zoonotska okužba, je treba zagotoviti interoperabilnost med zdravstvenim in veterinarskim sektorjem, kar zadeva načrtovanje pripravljenosti in odzivanja. |
| --- | --- |

(10)

Načrtovanje pripravljenosti in odzivanja je ključni element za učinkovito spremljanje resnih čezmejnih nevarnosti za zdravje, zgodnje obveščanje o njih in boj proti njim. Takšno načrtovanje bi moralo vključevati predvsem ustrezno pripravljenost ključnih sektorjev družbe, kot so energetika, promet, komunikacije ali civilna zaščita, ki se v kriznih razmerah zanašajo na dobro pripravljene sisteme javnega zdravja, ki pa so tudi sami odvisni od delovanja teh sektorjev in ohranjanja ključnih storitev na ustrezni ravni. V primeru resne čezmejne nevarnosti za zdravje, ki jo povzroči zoonotska okužba, je treba zagotoviti interoperabilnost med zdravstvenim in veterinarskim sektorjem, kar zadeva načrtovanje pripravljenosti in odzivanja.

| (11) | Čezmejne nevarnosti za zdravje so pogosto povezane s povzročitelji bolezni, ki se lahko prenašajo med posamezniki. Čeprav se tega prenašanja ne da popolnoma preprečiti, lahko splošni higienski ukrepi pomembno pripomorejo k počasnejšemu in omejenemu širjenju povzročitelja ter s tem zmanjšajo splošno tveganje. Ti ukrepi bi lahko vključevali obveščanje o dobrih higienskih praksah, kot je temeljito umivanje in sušenje rok v skupinskih prostorih in na delovnem mestu, in bi morali upoštevati obstoječa priporočila SZO. |
| --- | --- |

(11)

Čezmejne nevarnosti za zdravje so pogosto povezane s povzročitelji bolezni, ki se lahko prenašajo med posamezniki. Čeprav se tega prenašanja ne da popolnoma preprečiti, lahko splošni higienski ukrepi pomembno pripomorejo k počasnejšemu in omejenemu širjenju povzročitelja ter s tem zmanjšajo splošno tveganje. Ti ukrepi bi lahko vključevali obveščanje o dobrih higienskih praksah, kot je temeljito umivanje in sušenje rok v skupinskih prostorih in na delovnem mestu, in bi morali upoštevati obstoječa priporočila SZO.

| (12) | Mednarodni zdravstveni pravilnik (2005) od držav članic že zahteva, da razvijejo, okrepijo in vzdržujejo svojo zmogljivost odkrivanja, ocenjevanja, obveščanja in odzivanja na izredne razmere mednarodnih razsežnosti na področju javnega zdravja. Države članice se morajo posvetovati in usklajevati ter tako spodbujati interoperabilnost med nacionalnim načrtovanjem pripravljenosti ob upoštevanju mednarodnih standardov in spoštovanju pristojnosti držav članic za organizacijo lastnih zdravstvenih sistemov. Države članice bi morale Komisijo redno obveščati o statusu njihovega načrtovanja pripravljenosti in odzivanja na nacionalni ravni. Informacije držav članic bi morale vsebovati elemente, o katerih morajo države članice poročati SZO v skladu z Mednarodnim zdravstvenim pravilnikom (2005). Te informacije bi se morale nanašati zlasti na čezmejno razsežnost načrtovanja pripravljenosti in odzivanja. Komisija bi morala prejete informacije zbrati in zagotoviti njihovo izmenjavo med državami članicami preko OZV. Kadar se država članica odloči bistveno spremeniti svoje nacionalno načrtovanje pripravljenosti, bi morala o tem pravočasno obvestiti Komisijo in ji predložiti informacije o glavnih vidikih takšne spremembe, da bi se v OZV lahko izmenjale informacije in opravila morebitna posvetovanja. |
| --- | --- |

(12)

Mednarodni zdravstveni pravilnik (2005) od držav članic že zahteva, da razvijejo, okrepijo in vzdržujejo svojo zmogljivost odkrivanja, ocenjevanja, obveščanja in odzivanja na izredne razmere mednarodnih razsežnosti na področju javnega zdravja. Države članice se morajo posvetovati in usklajevati ter tako spodbujati interoperabilnost med nacionalnim načrtovanjem pripravljenosti ob upoštevanju mednarodnih standardov in spoštovanju pristojnosti držav članic za organizacijo lastnih zdravstvenih sistemov. Države članice bi morale Komisijo redno obveščati o statusu njihovega načrtovanja pripravljenosti in odzivanja na nacionalni ravni. Informacije držav članic bi morale vsebovati elemente, o katerih morajo države članice poročati SZO v skladu z Mednarodnim zdravstvenim pravilnikom (2005). Te informacije bi se morale nanašati zlasti na čezmejno razsežnost načrtovanja pripravljenosti in odzivanja. Komisija bi morala prejete informacije zbrati in zagotoviti njihovo izmenjavo med državami članicami preko OZV. Kadar se država članica odloči bistveno spremeniti svoje nacionalno načrtovanje pripravljenosti, bi morala o tem pravočasno obvestiti Komisijo in ji predložiti informacije o glavnih vidikih takšne spremembe, da bi se v OZV lahko izmenjale informacije in opravila morebitna posvetovanja.

| (13) | Evropski parlament je v resoluciji z dne 8. marca 2011 in Svet v sklepih z dne 13. septembra 2010 poudaril, da bi bilo treba uvesti enotni postopek za skupno javno naročanje zdravstvenih protiukrepov, zlasti cepiv proti pandemiji, na podlagi katerega bi države članice lahko prostovoljno izkoristile prednosti takšnih skupnih naročil, npr. z zagotovitvijo ugodnih cen in prožnosti pri naročanju določenega zdravila. V primeru omejenih proizvodnih zmogljivostih cepiv proti pandemiji na svetovni ravni bi se ta postopek uporabil, da bi se državam članicam, ki jih je pandemija prizadela, omogočil pravičnejši dostop do cepiv in se jim olajšalo pokritje potreb po cepljenju njihovih državljanov v skladu z njihovimi nacionalnimi politikami cepljenja. |
| --- | --- |

(13)

Evropski parlament je v resoluciji z dne 8. marca 2011 in Svet v sklepih z dne 13. septembra 2010 poudaril, da bi bilo treba uvesti enotni postopek za skupno javno naročanje zdravstvenih protiukrepov, zlasti cepiv proti pandemiji, na podlagi katerega bi države članice lahko prostovoljno izkoristile prednosti takšnih skupnih naročil, npr. z zagotovitvijo ugodnih cen in prožnosti pri naročanju določenega zdravila. V primeru omejenih proizvodnih zmogljivostih cepiv proti pandemiji na svetovni ravni bi se ta postopek uporabil, da bi se državam članicam, ki jih je pandemija prizadela, omogočil pravičnejši dostop do cepiv in se jim olajšalo pokritje potreb po cepljenju njihovih državljanov v skladu z njihovimi nacionalnimi politikami cepljenja.

| (14) | Za razliko od nalezljivih bolezni, ki jih na ravni Unije redno spremlja ECDC, drugih resnih čezmejnih nevarnosti za zdravje trenutno ni treba sistematično spremljati. Zato je za te druge nevarnosti primernejši pristop na podlagi tveganja, pri katerem spremljanje izvajajo države članice prek svojih sistemov spremljanja, razpoložljive informacije pa se izmenjujejo prek Sistema zgodnjega obveščanja in odzivanja. |
| --- | --- |

(14)

Za razliko od nalezljivih bolezni, ki jih na ravni Unije redno spremlja ECDC, drugih resnih čezmejnih nevarnosti za zdravje trenutno ni treba sistematično spremljati. Zato je za te druge nevarnosti primernejši pristop na podlagi tveganja, pri katerem spremljanje izvajajo države članice prek svojih sistemov spremljanja, razpoložljive informacije pa se izmenjujejo prek Sistema zgodnjega obveščanja in odzivanja.

| (15) | Komisija bo okrepila sodelovanje in dejavnosti z ECDC, državami članicami, Evropsko agencijo za zdravila in SZO, da bi izboljšali metode in postopke zagotavljanja informacij o spremljanju bolezni, ki jih je mogoče preprečiti s cepljenjem. |
| --- | --- |

(15)

Komisija bo okrepila sodelovanje in dejavnosti z ECDC, državami članicami, Evropsko agencijo za zdravila in SZO, da bi izboljšali metode in postopke zagotavljanja informacij o spremljanju bolezni, ki jih je mogoče preprečiti s cepljenjem.

| (16) | Vzpostaviti bi bilo treba sistem, ki bo na ravni Unije omogočal opozarjanje o resnih čezmejnih nevarnostih za zdravje, za zagotovitev, da so pristojni organi za javno zdravje v državah članicah in Komisija ustrezno in pravočasno obveščeni. Zato bi bilo treba Sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja razširiti na vse resne čezmejne nevarnosti za zdravje, ki jih ureja ta sklep. Delovanje Sistema zgodnjega obveščanja in odzivanja bi moralo ostati pod okriljem ECDC. Opozorilo bi moralo biti potrebno le, kadar sta obseg in resnost zadevne nevarnosti že oziroma bi lahko postala tolikšna, da prizadeneta oziroma bi lahko prizadela več kot eno državo članico ter je potrebno oziroma bi lahko bilo potrebno usklajeno odzivanje na ravni Unije. Da se prepreči podvajanje, bi morala Komisija zagotoviti, da so opozorila v Sistemu zgodnjega obveščanja in odzivanja ter drugih sistemih hitrega obveščanja na ravni Unije med seboj čim bolj povezana, da bi se pristojni organi držav članic lahko v čim večji meri izognili pošiljanju istega obvestila prek različnih sistemov na ravni Unije. |
| --- | --- |

(16)

Vzpostaviti bi bilo treba sistem, ki bo na ravni Unije omogočal opozarjanje o resnih čezmejnih nevarnostih za zdravje, za zagotovitev, da so pristojni organi za javno zdravje v državah članicah in Komisija ustrezno in pravočasno obveščeni. Zato bi bilo treba Sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja razširiti na vse resne čezmejne nevarnosti za zdravje, ki jih ureja ta sklep. Delovanje Sistema zgodnjega obveščanja in odzivanja bi moralo ostati pod okriljem ECDC. Opozorilo bi moralo biti potrebno le, kadar sta obseg in resnost zadevne nevarnosti že oziroma bi lahko postala tolikšna, da prizadeneta oziroma bi lahko prizadela več kot eno državo članico ter je potrebno oziroma bi lahko bilo potrebno usklajeno odzivanje na ravni Unije. Da se prepreči podvajanje, bi morala Komisija zagotoviti, da so opozorila v Sistemu zgodnjega obveščanja in odzivanja ter drugih sistemih hitrega obveščanja na ravni Unije med seboj čim bolj povezana, da bi se pristojni organi držav članic lahko v čim večji meri izognili pošiljanju istega obvestila prek različnih sistemov na ravni Unije.

| (17) | Da se z vidika javnega zdravja zagotovi skladna in celovita ocena tveganja za javno zdravje na ravni Unije zaradi resnih čezmejnih nevarnosti za zdravje, bi bilo treba usklajeno uporabljati razpoložljivo znanstveno znanje, in sicer prek ustreznih poti ali struktur, odvisno od vrste zadevne nevarnosti. To oceno tveganja za javno zdravje bi bilo treba razviti po povsem preglednem postopku in bi morala temeljiti na načelih odličnosti, neodvisnosti, nepristranskosti in preglednosti. Opraviti bi jo morale agencije Unije v skladu s svojimi nalogami ali Komisija, kadar je ocena tveganja v celoti ali delno zunaj mandata agencij Unije. |
| --- | --- |

(17)

Da se z vidika javnega zdravja zagotovi skladna in celovita ocena tveganja za javno zdravje na ravni Unije zaradi resnih čezmejnih nevarnosti za zdravje, bi bilo treba usklajeno uporabljati razpoložljivo znanstveno znanje, in sicer prek ustreznih poti ali struktur, odvisno od vrste zadevne nevarnosti. To oceno tveganja za javno zdravje bi bilo treba razviti po povsem preglednem postopku in bi morala temeljiti na načelih odličnosti, neodvisnosti, nepristranskosti in preglednosti. Opraviti bi jo morale agencije Unije v skladu s svojimi nalogami ali Komisija, kadar je ocena tveganja v celoti ali delno zunaj mandata agencij Unije.

| (18) | Znanstveniki bi morali ob upoštevanju pravil, ki se uporabljajo za vsak primer, dati izjave o interesu in o zavezah. Te izjave bi morale vključevati vsakršno dejavnost, položaj, okoliščine ali druga dejstva, morebiti povezana z neposrednim ali posrednim interesom, da bi se lahko opredelili tisti interesi, za katere bi se lahko štelo, da posegajo v neodvisnost teh znanstvenikov. |
| --- | --- |

(18)

Znanstveniki bi morali ob upoštevanju pravil, ki se uporabljajo za vsak primer, dati izjave o interesu in o zavezah. Te izjave bi morale vključevati vsakršno dejavnost, položaj, okoliščine ali druga dejstva, morebiti povezana z neposrednim ali posrednim interesom, da bi se lahko opredelili tisti interesi, za katere bi se lahko štelo, da posegajo v neodvisnost teh znanstvenikov.

| (19) | Za učinkovito odzivanje na resne čezmejne nevarnosti za zdravje na nacionalni ravni bi lahko bilo potrebno posvetovanje med državami članicami in v sodelovanju s Komisijo, da bi se uskladilo odzivanje na nacionalni ravni, lahko pa bi bila potrebna tudi izmenjava informacij. V skladu z Odločbo št. 2119/98/ES se države članice med seboj in v sodelovanju s Komisijo že posvetujejo, da bi na ravni Unije uskladile prizadevanja in odzivanje glede nalezljivih bolezni. Podoben mehanizem bi se moral uporabljati za vse resne čezmejne nevarnosti za zdravje ne glede na njihov izvor. Prav tako bi bilo treba opozoriti, da lahko država članica v primeru izrednih razmer večjega obsega neodvisno od tega sklepa zahteva pomoč na podlagi Odločbe Sveta 2007/779/ES, Euratom z dne 8. novembra 2007 o vzpostaviti mehanizma Skupnosti na področju civilne zaščite (5). |
| --- | --- |

(19)

Za učinkovito odzivanje na resne čezmejne nevarnosti za zdravje na nacionalni ravni bi lahko bilo potrebno posvetovanje med državami članicami in v sodelovanju s Komisijo, da bi se uskladilo odzivanje na nacionalni ravni, lahko pa bi bila potrebna tudi izmenjava informacij. V skladu z Odločbo št. 2119/98/ES se države članice med seboj in v sodelovanju s Komisijo že posvetujejo, da bi na ravni Unije uskladile prizadevanja in odzivanje glede nalezljivih bolezni. Podoben mehanizem bi se moral uporabljati za vse resne čezmejne nevarnosti za zdravje ne glede na njihov izvor. Prav tako bi bilo treba opozoriti, da lahko država članica v primeru izrednih razmer večjega obsega neodvisno od tega sklepa zahteva pomoč na podlagi Odločbe Sveta 2007/779/ES, Euratom z dne 8. novembra 2007 o vzpostaviti mehanizma Skupnosti na področju civilne zaščite (5).

| (20) | Obveznosti držav članic, da v skladu s tem sklepom zagotovijo informacije, ne vplivajo na uporabo točke (a) člena 346(1) PDEU, v skladu s katerim nobena država ni dolžna dajati informacij, za katere meni, da bi bilo njihovo razkritje v nasprotju z bistvenimi interesi njene varnosti. |
| --- | --- |

(20)

Obveznosti držav članic, da v skladu s tem sklepom zagotovijo informacije, ne vplivajo na uporabo točke (a) člena 346(1) PDEU, v skladu s katerim nobena država ni dolžna dajati informacij, za katere meni, da bi bilo njihovo razkritje v nasprotju z bistvenimi interesi njene varnosti.

| (21) | Države članice so na nacionalni ravni odgovorne za upravljanje kriz na področju javnega zdravja. Vendar bi ukrepi, ki jih sprejme posamezna država članica, lahko škodovali interesom drugih držav članic, če med seboj ne bi bili usklajeni ali če bi temeljili na razlikujočih se ocenah tveganja. Zato bi morali z usklajevanjem odzivanja na ravni Unije med drugim zagotoviti, da so ukrepi, sprejeti na nacionalni ravni, sorazmerni in omejeni na tveganja za javno zdravje, povezana z resnimi čezmejnimi nevarnostmi za zdravje, ter da ti ukrepi niso v nasprotju z obveznostmi in pravicami iz PDEU, kot so tiste, povezane z omejevanjem potovanja in trgovine. |
| --- | --- |

(21)

Države članice so na nacionalni ravni odgovorne za upravljanje kriz na področju javnega zdravja. Vendar bi ukrepi, ki jih sprejme posamezna država članica, lahko škodovali interesom drugih držav članic, če med seboj ne bi bili usklajeni ali če bi temeljili na razlikujočih se ocenah tveganja. Zato bi morali z usklajevanjem odzivanja na ravni Unije med drugim zagotoviti, da so ukrepi, sprejeti na nacionalni ravni, sorazmerni in omejeni na tveganja za javno zdravje, povezana z resnimi čezmejnimi nevarnostmi za zdravje, ter da ti ukrepi niso v nasprotju z obveznostmi in pravicami iz PDEU, kot so tiste, povezane z omejevanjem potovanja in trgovine.

| (22) | Neskladna ali nejasna komunikacija z javnostjo in zainteresiranimi stranmi, kot so zdravstveni delavci, lahko z vidika javnega zdravja negativno vpliva na učinkovitost odzivanja in nosilce gospodarske dejavnosti. Usklajevanje odzivanja v OZV, ki mu pomagajo ustrezne podskupine, bi zato moralo vključevati hitro izmenjavo informacij, kar zadeva obveščanje in strategije ter obravnavo izzivov v zvezi z obveščanjem, da bi se na podlagi zanesljive in neodvisne ocene tveganj za javno zdravje uskladilo obveščanje o tveganjih in kriznih razmerah, ki bo prilagojeno nacionalnim potrebam in okoliščinam. Takšne izmenjave informacij so namenjene olajšanju spremljanja jasnosti in skladnosti sporočil javnosti in zdravstvenim delavcem. |
| --- | --- |

(22)

Neskladna ali nejasna komunikacija z javnostjo in zainteresiranimi stranmi, kot so zdravstveni delavci, lahko z vidika javnega zdravja negativno vpliva na učinkovitost odzivanja in nosilce gospodarske dejavnosti. Usklajevanje odzivanja v OZV, ki mu pomagajo ustrezne podskupine, bi zato moralo vključevati hitro izmenjavo informacij, kar zadeva obveščanje in strategije ter obravnavo izzivov v zvezi z obveščanjem, da bi se na podlagi zanesljive in neodvisne ocene tveganj za javno zdravje uskladilo obveščanje o tveganjih in kriznih razmerah, ki bo prilagojeno nacionalnim potrebam in okoliščinam. Takšne izmenjave informacij so namenjene olajšanju spremljanja jasnosti in skladnosti sporočil javnosti in zdravstvenim delavcem.

| (23) | Uporabljivost nekaterih posebnih določb Uredbe Komisije (ES) št. 507/2006 z dne 29. marca 2006 o pogojnem dovoljenju za promet zdravil za humano uporabo, ki sodijo na področje uporabe Uredbe (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (6), in Uredbe Komisije (ES) št. 1234/2008 z dne 24. novembra 2008 o pregledu sprememb pogojev dovoljenj za promet z zdravili za uporabo v humani medicini in zdravili za uporabo v veterinarski medicini (7) je odvisna od tega, ali se na ravni Unije v okviru Odločbe št. 2119/98/ES za virus človeške gripe razglasijo izredne razmere ali pandemične razmere. Te določbe dovoljujejo pospešeno trženje nekaterih zdravil v nujnih primerih, in sicer s pogojnim dovoljenjem za promet z zdravilom oziroma na podlagi začasne možnosti odobritve spremembe pogojev, ki veljajo za dovoljenje za promet s cepivom proti človeški gripi, tudi če nekateri neklinični ali klinični podatki manjkajo. Kljub temu, da se takšne določbe uporabljajo v kriznih razmerah, pa posebni postopek za tovrstno razglasitev na ravni Unije še ne obstaja. Zato je primerno, da se takšen postopek zagotovi kot del standardov kakovosti in varnosti zdravil. |
| --- | --- |

(23)

Uporabljivost nekaterih posebnih določb Uredbe Komisije (ES) št. 507/2006 z dne 29. marca 2006 o pogojnem dovoljenju za promet zdravil za humano uporabo, ki sodijo na področje uporabe Uredbe (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (6), in Uredbe Komisije (ES) št. 1234/2008 z dne 24. novembra 2008 o pregledu sprememb pogojev dovoljenj za promet z zdravili za uporabo v humani medicini in zdravili za uporabo v veterinarski medicini (7) je odvisna od tega, ali se na ravni Unije v okviru Odločbe št. 2119/98/ES za virus človeške gripe razglasijo izredne razmere ali pandemične razmere. Te določbe dovoljujejo pospešeno trženje nekaterih zdravil v nujnih primerih, in sicer s pogojnim dovoljenjem za promet z zdravilom oziroma na podlagi začasne možnosti odobritve spremembe pogojev, ki veljajo za dovoljenje za promet s cepivom proti človeški gripi, tudi če nekateri neklinični ali klinični podatki manjkajo. Kljub temu, da se takšne določbe uporabljajo v kriznih razmerah, pa posebni postopek za tovrstno razglasitev na ravni Unije še ne obstaja. Zato je primerno, da se takšen postopek zagotovi kot del standardov kakovosti in varnosti zdravil.

| (24) | Preden se na ravni Unije razglasijo izredne razmere na področju javnega zdravja, bi se Komisija morala povezati s SZO in z njo izmenjati svojo analizo izbruha in jo obvestiti, da namerava izdati tak sklep. Kadar sprejme tak sklep, bi morala o tem obvestiti tudi SZO. |
| --- | --- |

(24)

Preden se na ravni Unije razglasijo izredne razmere na področju javnega zdravja, bi se Komisija morala povezati s SZO in z njo izmenjati svojo analizo izbruha in jo obvestiti, da namerava izdati tak sklep. Kadar sprejme tak sklep, bi morala o tem obvestiti tudi SZO.

| (25) | Zaradi dogodka, ki je povezan z resnimi čezmejnimi nevarnostmi za zdravje in bo verjetno imel posledice za vso Evropo, bi zadevne države članice morda morale usklajeno sprejeti posebne ukrepe za nadzor ali sledenje stikov, da bi našle že okužene osebe in osebe, izpostavljene tveganju. Za namene tega sodelovanja bi morda bila med državami članicami, v katerih se neposredno izvajajo ukrepi za sledenje stikov, potrebna izmenjava osebnih podatkov prek sistema, vključno z občutljivimi informacijami o zdravju in informacijami o potrjenih primerih okužbe ali primerih suma okužbe ljudi. |
| --- | --- |

(25)

Zaradi dogodka, ki je povezan z resnimi čezmejnimi nevarnostmi za zdravje in bo verjetno imel posledice za vso Evropo, bi zadevne države članice morda morale usklajeno sprejeti posebne ukrepe za nadzor ali sledenje stikov, da bi našle že okužene osebe in osebe, izpostavljene tveganju. Za namene tega sodelovanja bi morda bila med državami članicami, v katerih se neposredno izvajajo ukrepi za sledenje stikov, potrebna izmenjava osebnih podatkov prek sistema, vključno z občutljivimi informacijami o zdravju in informacijami o potrjenih primerih okužbe ali primerih suma okužbe ljudi.

| (26) | Spodbujati bi bilo treba sodelovanje s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami na področju javnega zdravja, zlasti pa je pomembno zagotoviti izmenjavo informacij s SZO o ukrepih, sprejetih na podlagi tega sklepa. V interesu Unije bi lahko bila predvsem sklenitev mednarodnih sporazumov o sodelovanju s tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami, vključno s SZO, da bi se spodbudila izmenjava ustreznih informacij iz sistemov spremljanja in obveščanja o resnih čezmejnih nevarnostih za zdravje. V okviru pristojnosti Unije bi takšni sporazumi po potrebi lahko vključevali sodelovanje teh tretjih držav ali mednarodnih organizacij v zadevni mreži epidemiološkega spremljanja ter Sistemu zgodnjega obveščanja in odzivanja, izmenjavo dobrih praks na področjih načrtovanja pripravljenosti in odzivanja, oceno tveganja za javno zdravje in sodelovanje pri usklajevanju odzivanja. |
| --- | --- |

(26)

Spodbujati bi bilo treba sodelovanje s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami na področju javnega zdravja, zlasti pa je pomembno zagotoviti izmenjavo informacij s SZO o ukrepih, sprejetih na podlagi tega sklepa. V interesu Unije bi lahko bila predvsem sklenitev mednarodnih sporazumov o sodelovanju s tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami, vključno s SZO, da bi se spodbudila izmenjava ustreznih informacij iz sistemov spremljanja in obveščanja o resnih čezmejnih nevarnostih za zdravje. V okviru pristojnosti Unije bi takšni sporazumi po potrebi lahko vključevali sodelovanje teh tretjih držav ali mednarodnih organizacij v zadevni mreži epidemiološkega spremljanja ter Sistemu zgodnjega obveščanja in odzivanja, izmenjavo dobrih praks na področjih načrtovanja pripravljenosti in odzivanja, oceno tveganja za javno zdravje in sodelovanje pri usklajevanju odzivanja.

| (27) | Obdelava osebnih podatkov za namene izvajanja tega sklepa bi morala biti skladna z Direktivo 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (8) ter Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (9). Zlasti bi moral Sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja delovati tako, da bi zagotovil posebne zaščitne ukrepe za varno in zakonito izmenjavo osebnih podatkov za ukrepe sledenja stikov, ki jih izvajajo države članice na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

(27)

Obdelava osebnih podatkov za namene izvajanja tega sklepa bi morala biti skladna z Direktivo 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (8) ter Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (9). Zlasti bi moral Sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja delovati tako, da bi zagotovil posebne zaščitne ukrepe za varno in zakonito izmenjavo osebnih podatkov za ukrepe sledenja stikov, ki jih izvajajo države članice na nacionalni ravni.

| (28) | Ker ciljev tega sklepa države članice zaradi čezmejne razsežnosti resnih nevarnosti za zdravje ne morejo zadovoljivo doseči same in ker se te cilje laže doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta sklep ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(28)

Ker ciljev tega sklepa države članice zaradi čezmejne razsežnosti resnih nevarnosti za zdravje ne morejo zadovoljivo doseči same in ker se te cilje laže doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta sklep ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

| (29) | Ker odgovornost za javno zdravje v nekaterih državah članicah ni urejena izključno na nacionalni ravni, temveč je občutno decentralizirana, bi morali nacionalni organi, kjer je to ustrezno, k izvajanju tega sklepa pritegniti ustrezne pristojne organe. |
| --- | --- |

(29)

Ker odgovornost za javno zdravje v nekaterih državah članicah ni urejena izključno na nacionalni ravni, temveč je občutno decentralizirana, bi morali nacionalni organi, kjer je to ustrezno, k izvajanju tega sklepa pritegniti ustrezne pristojne organe.

| (30) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja tega sklepa bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za sprejemanje izvedbenih aktov v zvezi s/z: obrazci za pošiljanje informacij o načrtovanju pripravljenosti in odzivanja; vzpostavitvijo in posodobitvijo seznama nalezljivih bolezni in s tem povezanih posebnih zdravstvenih problemov, ki so vključeni v mrežo epidemiološkega spremljanja in za katere se uporabljajo postopki za delovanje takšne mreže; sprejetjem opredelitev primerov navedenih nalezljivih bolezni in posebnih zdravstvenih problemov, zajetih v mreži epidemiološkega spremljanja, in po potrebi drugih resnih čezmejnih nevarnosti za zdravje, ki se jih začasno spremlja; postopki za delovanje Sistema zgodnjega obveščanja in odzivanja; postopki za izmenjavo informacij o odzivanju držav članic in usklajevanje tega odzivanja; razglasitvijo izrednih razmer na področju javnega zdravja na ravni Unije in preklicem takšne razglasitve. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (10). Ker se izvedbeni akti, ki jih predvideva ta sklep, nanašajo na varovanje zdravja ljudi, Komisija v skladu s točko (a) drugega pododstavka člena 5(4) Uredbe (EU) št. 182/2011 ne sme sprejeti osnutka izvedbenega akta, kadar Odbor za resne čezmejne nevarnosti za zdravje ne sprejme mnenja. |
| --- | --- |

(30)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja tega sklepa bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za sprejemanje izvedbenih aktov v zvezi s/z: obrazci za pošiljanje informacij o načrtovanju pripravljenosti in odzivanja; vzpostavitvijo in posodobitvijo seznama nalezljivih bolezni in s tem povezanih posebnih zdravstvenih problemov, ki so vključeni v mrežo epidemiološkega spremljanja in za katere se uporabljajo postopki za delovanje takšne mreže; sprejetjem opredelitev primerov navedenih nalezljivih bolezni in posebnih zdravstvenih problemov, zajetih v mreži epidemiološkega spremljanja, in po potrebi drugih resnih čezmejnih nevarnosti za zdravje, ki se jih začasno spremlja; postopki za delovanje Sistema zgodnjega obveščanja in odzivanja; postopki za izmenjavo informacij o odzivanju držav članic in usklajevanje tega odzivanja; razglasitvijo izrednih razmer na področju javnega zdravja na ravni Unije in preklicem takšne razglasitve. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (10). Ker se izvedbeni akti, ki jih predvideva ta sklep, nanašajo na varovanje zdravja ljudi, Komisija v skladu s točko (a) drugega pododstavka člena 5(4) Uredbe (EU) št. 182/2011 ne sme sprejeti osnutka izvedbenega akta, kadar Odbor za resne čezmejne nevarnosti za zdravje ne sprejme mnenja.

| (31) | Komisija bi morala sprejeti izvedbene akte, ki se začnejo uporabljati takoj, kadar je to potrebno iz izredno nujnih razlogov v ustrezno utemeljenih primerih, kadar je resna čezmejna nevarnost za zdravje tako huda ali nova ali se med državami članicami hitro širi. |
| --- | --- |

(31)

Komisija bi morala sprejeti izvedbene akte, ki se začnejo uporabljati takoj, kadar je to potrebno iz izredno nujnih razlogov v ustrezno utemeljenih primerih, kadar je resna čezmejna nevarnost za zdravje tako huda ali nova ali se med državami članicami hitro širi.

| (32) | V skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001 je bilo opravljeno posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, ki je sprejel mnenje (11). |
| --- | --- |

(32)

V skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001 je bilo opravljeno posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, ki je sprejel mnenje (11).

| (33) | Zato bi bilo treba Odločbo št. 2119/98/ES razveljaviti in nadomestiti s tem sklepom – |
| --- | --- |

(33)

Zato bi bilo treba Odločbo št. 2119/98/ES razveljaviti in nadomestiti s tem sklepom –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet urejanja

1.   Za usklajevanje in dopolnjevanje nacionalnih politik določa ta sklep pravila za epidemiološko spremljanje, spremljanje resnih čezmejnih nevarnosti za zdravje, zgodnje obveščanje o njih in boj proti njim, vključno z načrtovanjem pripravljenosti in odzivanja v zvezi z navedenimi dejavnostmi.

2.   Namen tega sklepa je podpreti sodelovanje in usklajevanje med državami članicami ter s tem izboljšati preprečevanje in obvladovanje širjenja hujših bolezni ljudi čez meje držav članic ter boj proti drugim resnim čezmejnim nevarnostim za zdravje in na ta način pripomoči k visoki ravni varovanja javnega zdravja v Uniji.

3.   V tem sklepu so pojasnjene tudi metode sodelovanja in usklajevanja med različnimi akterji na ravni Unije.

Člen 2

Področje uporabe

1.   Ta sklep se uporablja za javno-zdravstvene ukrepe, povezane z naslednjimi kategorijami resnih čezmejnih nevarnosti za zdravje:

| (a) | nevarnosti biološkega izvora, ki zajemajo:






  (i) | nalezljive bolezni; |
| --- | --- | --- |

(a)

nevarnosti biološkega izvora, ki zajemajo:

(i)

nalezljive bolezni;

| (ii) | protimikrobno odpornost in bolnišnične okužbe, povezane z nalezljivimi boleznimi (v nadaljnjem besedilu: povezani posebni zdravstveni problemi); |
| --- | --- |

(ii)

protimikrobno odpornost in bolnišnične okužbe, povezane z nalezljivimi boleznimi (v nadaljnjem besedilu: povezani posebni zdravstveni problemi);

| (iii) | biotoksine ali druga škodljiva biološka sredstva, ki niso povezana z nalezljivimi boleznimi; |
| --- | --- |

(iii)

biotoksine ali druga škodljiva biološka sredstva, ki niso povezana z nalezljivimi boleznimi;

| (b) | nevarnosti kemičnega izvora; |
| --- | --- |

(b)

nevarnosti kemičnega izvora;

| (c) | nevarnosti okoljskega izvora; |
| --- | --- |

(c)

nevarnosti okoljskega izvora;

| (d) | nevarnosti neznanega izvora; |
| --- | --- |

(d)

nevarnosti neznanega izvora;

| (e) | dogodki, ki lahko pomenijo izredne razmere mednarodnih razsežnosti na področju javnega zdravja v skladu z Mednarodnim zdravstvenim pravilnikom (2005), če spadajo v eno od kategorij nevarnosti iz točk od (a) do (d). |
| --- | --- |

(e)

dogodki, ki lahko pomenijo izredne razmere mednarodnih razsežnosti na področju javnega zdravja v skladu z Mednarodnim zdravstvenim pravilnikom (2005), če spadajo v eno od kategorij nevarnosti iz točk od (a) do (d).

2.   Ta sklep se uporablja tudi za epidemiološko spremljanje nalezljivih bolezni ter povezanih posebnih zdravstvenih problemov.

3.   Določbe tega sklepa ne posegajo v določbe drugih aktov Unije, ki urejajo posebne vidike spremljanja, zgodnjega obveščanja, usklajevanja načrtovanja pripravljenosti in odzivanja za boj proti resnim čezmejnim nevarnostim za zdravje in njegovo usklajevanje, vključno z ukrepi za določitev standardov kakovosti in varnosti za posebno blago ter ukrepi za posebne gospodarske dejavnosti.

4.   V izjemnih primerih izrednih razmer lahko država članica ali Komisija za čezmejne nevarnosti za zdravje, razen tistih iz člena 2(1), zahteva uskladitev odzivanja v okviru OZV, kakor je določeno v členu 11, če se šteje, da sprejeti javno-zdravstveni ukrepi ne zagotavljajo dovolj visoke ravni varovanja zdravja ljudi.

5.   Komisija v sodelovanju z državami članicami zagotovi usklajevanje in izmenjavo informacij med mehanizmi in strukturami, vzpostavljenimi s tem sklepom, ter podobnimi mehanizmi in strukturami, vzpostavljenimi na ravni Unije ali s Pogodbo Euratom, katerih dejavnosti so pomembne za načrtovanje pripravljenosti in odzivanja, spremljanje resnih čezmejnih nevarnosti za zdravje, zgodnje obveščanje o njih ter boj proti njim.

6.   Države članice obdržijo pravico, da v svojih nacionalnih sistemih na področjih, ki jih zajema ta sklep, ohranijo ali uvedejo dodatne ureditve, postopke in ukrepe, vključno z ureditvami, predvidenimi v obstoječih ali prihodnjih dvo- ali večstranskih sporazumih ali konvencijah, pod pogojem, da take dodatne ureditve, postopki in ukrepi ne ovirajo uporabe tega sklepa.

Člen 3

Opredelitve pojmov

V tem sklepu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „opredelitev primera“ pomeni sklop skupno dogovorjenih diagnostičnih meril, ki morajo biti izpolnjena za natančno prepoznavanje primerov zadevne čezmejne nevarnosti za zdravje v določeni populaciji in obenem izključujejo zaznavanje nepovezanih groženj; |
| --- | --- |

(a)

„opredelitev primera“ pomeni sklop skupno dogovorjenih diagnostičnih meril, ki morajo biti izpolnjena za natančno prepoznavanje primerov zadevne čezmejne nevarnosti za zdravje v določeni populaciji in obenem izključujejo zaznavanje nepovezanih groženj;

| (b) | „nalezljiva bolezen“ pomeni infekcijsko bolezen, ki jo povzroči nalezljivi povzročitelj, ki se prenaša s človeka na človeka neposredno s stikom z okuženo osebo ali posredno, na primer z izpostavljenostjo prenašalcu bolezni, živali, okuženemu predmetu, izdelku ali okolici ali z izmenjavo tekočin, ki so okužene z nalezljivim povzročiteljem; |
| --- | --- |

(b)

„nalezljiva bolezen“ pomeni infekcijsko bolezen, ki jo povzroči nalezljivi povzročitelj, ki se prenaša s človeka na človeka neposredno s stikom z okuženo osebo ali posredno, na primer z izpostavljenostjo prenašalcu bolezni, živali, okuženemu predmetu, izdelku ali okolici ali z izmenjavo tekočin, ki so okužene z nalezljivim povzročiteljem;

| (c) | „sledenje stikov“ pomeni ukrepe, izvedene zaradi sledenja osebam, ki so bile izpostavljene viru resne čezmejne nevarnosti za zdravje in za katere obstaja nevarnost, da bodo ali so že zbolele; |
| --- | --- |

(c)

„sledenje stikov“ pomeni ukrepe, izvedene zaradi sledenja osebam, ki so bile izpostavljene viru resne čezmejne nevarnosti za zdravje in za katere obstaja nevarnost, da bodo ali so že zbolele;

| (d) | „epidemiološko spremljanje“ pomeni sistematično zbiranje, evidentiranje, analiziranje, razlaganje in razširjanje podatkov o nalezljivih boleznih in povezanih posebnih zdravstvenih problemih ter njihove analize; |
| --- | --- |

(d)

„epidemiološko spremljanje“ pomeni sistematično zbiranje, evidentiranje, analiziranje, razlaganje in razširjanje podatkov o nalezljivih boleznih in povezanih posebnih zdravstvenih problemih ter njihove analize;

| (e) | „spremljanje“ pomeni nenehno opazovanje, zaznavanje ali preučevanje sprememb stanja, situacije ali dejavnosti, vključno s stalno funkcijo, pri kateri se uporabljata sistematično zbiranje podatkov in analiza določenih kazalnikov, povezanih z resnimi čezmejnimi nevarnostmi za zdravje; |
| --- | --- |

(e)

„spremljanje“ pomeni nenehno opazovanje, zaznavanje ali preučevanje sprememb stanja, situacije ali dejavnosti, vključno s stalno funkcijo, pri kateri se uporabljata sistematično zbiranje podatkov in analiza določenih kazalnikov, povezanih z resnimi čezmejnimi nevarnostmi za zdravje;

| (f) | „javno-zdravstveni ukrep“ pomeni odločitev ali dejavnost, katere namen je preprečevanje, spremljanje ali obvladovanje širjenja bolezni ali kontaminacije oziroma boj proti resnim tveganjem za javno zdravje ali ublažitev njihovega vpliva na javno zdravje; |
| --- | --- |

(f)

„javno-zdravstveni ukrep“ pomeni odločitev ali dejavnost, katere namen je preprečevanje, spremljanje ali obvladovanje širjenja bolezni ali kontaminacije oziroma boj proti resnim tveganjem za javno zdravje ali ublažitev njihovega vpliva na javno zdravje;

| (g) | „resna čezmejna nevarnost za zdravje“ pomeni smrtno ali drugače resno nevarnost za zdravje biološkega, kemičnega, okoljskega ali neznanega izvora, ki se širi ali pri kateri obstaja resno tveganje za širjenje prek državnih meja držav članic in zaradi katere bi morda bilo potrebno usklajevanje na ravni Unije, da bi se zagotovila visoka stopnja varovanja zdravja ljudi. |
| --- | --- |

(g)

„resna čezmejna nevarnost za zdravje“ pomeni smrtno ali drugače resno nevarnost za zdravje biološkega, kemičnega, okoljskega ali neznanega izvora, ki se širi ali pri kateri obstaja resno tveganje za širjenje prek državnih meja držav članic in zaradi katere bi morda bilo potrebno usklajevanje na ravni Unije, da bi se zagotovila visoka stopnja varovanja zdravja ljudi.

POGLAVJE II

NAČRTOVANJE

Člen 4

Načrtovanje pripravljenosti in odzivanja

1.   Države članice in Komisija se v okviru OZV iz člena 17 medsebojno posvetujejo, da bi uskladile svoja prizadevanja za razvoj, krepitev in ohranjanje zmogljivosti za spremljanje resnih čezmejnih nevarnosti za zdravje, zgodnje obveščanje o njih, njihovo ocenjevanje in odzivanje nanje. Namen tega posvetovanja je:

| (a) | izmenjava najboljših praks in izkušenj pri načrtovanju pripravljenosti in odzivanja; |
| --- | --- |

(a)

izmenjava najboljših praks in izkušenj pri načrtovanju pripravljenosti in odzivanja;

| (b) | spodbujanje interoperabilnosti nacionalnega načrtovanja pripravljenosti; |
| --- | --- |

(b)

spodbujanje interoperabilnosti nacionalnega načrtovanja pripravljenosti;

| (c) | obravnava medsektorske razsežnosti načrtovanja pripravljenosti in odzivanja na ravni Unije in |
| --- | --- |

(c)

obravnava medsektorske razsežnosti načrtovanja pripravljenosti in odzivanja na ravni Unije in

| (d) | podpora uresničevanju zahtev glede osnovnih zmogljivosti za spremljanje in odzivanje, kot so navedene v členih 5 in 13 Mednarodnega zdravstvenega pravilnika (2005). |
| --- | --- |

(d)

podpora uresničevanju zahtev glede osnovnih zmogljivosti za spremljanje in odzivanje, kot so navedene v členih 5 in 13 Mednarodnega zdravstvenega pravilnika (2005).

2.   Za namen odstavka 1 države članice do 7. novembra 2014 in nato vsaka tri leta Komisijo seznanijo o najnovejših razmerah, kar zadeva njihovo načrtovanje pripravljenosti in odzivanja na nacionalni ravni.

Te informacije vsebujejo naslednje elemente:

| (a) | opredelitev in najnovejše podatke o statusu izvajanja standardov osnovnih zmogljivosti za načrtovanje pripravljenosti in odzivanja, kot so za zdravstveni sektor določeni na nacionalni ravni, kot sta predložena tudi SZO v skladu z Mednarodnim zdravstvenim pravilnikom (2005); |
| --- | --- |

(a)

opredelitev in najnovejše podatke o statusu izvajanja standardov osnovnih zmogljivosti za načrtovanje pripravljenosti in odzivanja, kot so za zdravstveni sektor določeni na nacionalni ravni, kot sta predložena tudi SZO v skladu z Mednarodnim zdravstvenim pravilnikom (2005);

| (b) | opis ukrepov ali ureditev za zagotovitev interoperabilnosti med zdravstvenim sektorjem in drugimi sektorji, vključno z veterinarskim sektorjem, ki so opredeljeni kot ključni v izrednih razmerah, zlasti:






  (i) | strukture usklajevanja, vzpostavljene za dogodke, ki zajemajo več sektorjev; |
| --- | --- | --- |

(b)

opis ukrepov ali ureditev za zagotovitev interoperabilnosti med zdravstvenim sektorjem in drugimi sektorji, vključno z veterinarskim sektorjem, ki so opredeljeni kot ključni v izrednih razmerah, zlasti:

(i)

strukture usklajevanja, vzpostavljene za dogodke, ki zajemajo več sektorjev;

| (ii) | izredni operativni centri (krizni centri); |
| --- | --- |

(ii)

izredni operativni centri (krizni centri);

| (c) | opis načrtov neprekinjenega delovanja ukrepov ali ureditev za neprekinjeno zagotavljanje ključnih storitev in proizvodov. |
| --- | --- |

(c)

opis načrtov neprekinjenega delovanja ukrepov ali ureditev za neprekinjeno zagotavljanje ključnih storitev in proizvodov.

Obveznost zagotavljanja informacij iz točk (b) in (c) se uporablja le, če takšni ukrepi ali ureditve že obstajajo ali so predvidene kot del nacionalnega načrtovanja pripravljenosti in odzivanja.

3.   Za namen odstavka 1 države članice pri konkretni reviziji načrtovanja nacionalne pripravljenosti pravočasno obvestijo Komisijo o glavnih vidikih revizije načrtovanja pripravljenosti na nacionalni ravni, ki so pomembni za cilje iz odstavka 1 in za posebna vprašanja iz odstavka 2.

4.   Za prejem tajnih informacij, poslanih v skladu z odstavkoma 2 in 3 tega člena, Komisija in OZV uporabljata pravila iz Priloge k Sklepu Komisije 2001/844/ES, ESPJ, Euratom z dne 29. novembra 2001 o spremembah njenega Poslovnika (12).

Vsaka država članica zagotovi, da njeni nacionalni varnostni predpisi veljajo za vse fizične osebe s prebivališčem na njenem ozemlju in vse pravne osebe s sedežem na njenem ozemlju, ki ravnajo z informacijami iz odstavkov 2 in 3 tega člena. Ti nacionalni varnostni predpisi zagotavljajo vsaj takšno raven varovanja tajnih podatkov, kot jo zagotavljata pravilnik o varnosti iz Priloge k Sklepu Komisije 2001/844/ES, ESPJ, Euratom in Sklep Sveta 2011/292/EU z dne 31. marca 2011 o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU (13).

5.   Komisija da informacije, ki jih prejme v skladu z odstavkoma 2 in 3, na voljo članom OZV.

Komisija na podlagi teh informacij in za namen odstavka 1 pravočasno začne razpravo v OZV, za katero so, če je ustrezno, podlaga tudi zbirna ali tematska poročila o napredku.

6.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme obrazce, ki jih države članice uporabijo pri pošiljanju informacij iz odstavkov 2 in 3, ter tako zagotovi, da te informacije ustrezajo ciljem iz odstavka 1 ter da so primerljive.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 18(2).

Člen 5

Skupno javno naročanje zdravstvenih protiukrepov

1.   Institucije Unije in države članice, ki tako želijo, lahko sodelujejo v postopku skupnega javnega naročila, izvedenem v skladu s tretjim pododstavkom člena 104(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (14) ter v skladu s členom 133 Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1268/2012 z dne 29. oktobra 2012 o pravilih uporabe Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (15), da bi tako pospešile nakup zdravstvenih protiukrepov za resne čezmejne nevarnosti za zdravje.

2.   Postopek skupnega javnega naročila iz odstavka 1 izpolnjuje naslednje pogoje:

| (a) | do začetka postopka se lahko postopku skupnega javnega naročila pridružijo vse države članice; |
| --- | --- |

(a)

do začetka postopka se lahko postopku skupnega javnega naročila pridružijo vse države članice;

| (b) | spoštujejo se pravice in obveznosti držav članic, ki ne sodelujejo pri skupnem javnem naročilu, predvsem tiste, povezane z varovanjem in izboljšanjem zdravja ljudi; |
| --- | --- |

(b)

spoštujejo se pravice in obveznosti držav članic, ki ne sodelujejo pri skupnem javnem naročilu, predvsem tiste, povezane z varovanjem in izboljšanjem zdravja ljudi;

| (c) | skupno javno naročilo ne vpliva na notranji trg, ni diskriminatorno in ne omejuje trgovine ali izkrivlja konkurence; |
| --- | --- |

(c)

skupno javno naročilo ne vpliva na notranji trg, ni diskriminatorno in ne omejuje trgovine ali izkrivlja konkurence;

| (d) | skupno javno naročilo finančno ne vpliva neposredno na proračun držav članic, ki ne sodelujejo pri skupnem javnem naročilu. |
| --- | --- |

(d)

skupno javno naročilo finančno ne vpliva neposredno na proračun držav članic, ki ne sodelujejo pri skupnem javnem naročilu.

3.   Pred postopkom skupnega javnega naročila iz odstavka 1 stranke sklenejo dogovor o skupnem javnem naročilu, v katerem določijo praktično ureditev tega postopka ter postopek odločanja za izbiro postopka, oceno ponudb in oddajo javnega naročila.

POGLAVJE III

EPIDEMIOLOŠKO SPREMLJANJE IN ZAČASNO SPREMLJANJE

Člen 6

Epidemiološko spremljanje

1.   Vzpostavi se mreža za epidemiološko spremljanje nalezljivih bolezni ter z njimi povezanih posebnih zdravstvenih problemov iz točk (i) in (ii) točke (a) člena 2(1). Mrežo upravlja in usklajuje ECDC.

2.   Mreža epidemiološkega spremljanja zagotovi stalno komunikacijo med Komisijo, ECDC ter pristojnimi organi, ki so na nacionalni ravni odgovorni za epidemiološko spremljanje.

3.   Pristojni nacionalni organi iz odstavka 2 sporočijo organom, ki sodelujejo v mreži epidemiološkega spremljanja, naslednje informacije:

| (a) | primerljive in združljive podatke ter informacije o epidemiološkem spremljanju nalezljivih bolezni ter z njimi povezanih posebnih zdravstvenih problemov iz točk (i) in (ii) točke (a) člena 2(1); |
| --- | --- |

(a)

primerljive in združljive podatke ter informacije o epidemiološkem spremljanju nalezljivih bolezni ter z njimi povezanih posebnih zdravstvenih problemov iz točk (i) in (ii) točke (a) člena 2(1);

| (b) | ustrezne informacije o napredovanju epidemičnih razmer; |
| --- | --- |

(b)

ustrezne informacije o napredovanju epidemičnih razmer;

| (c) | ustrezne informacije glede nenavadnih epidemičnih pojavov ali novih nalezljivih boleznih neznanega izvora, tudi tistih, ki se pojavijo v tretjih državah. |
| --- | --- |

(c)

ustrezne informacije glede nenavadnih epidemičnih pojavov ali novih nalezljivih boleznih neznanega izvora, tudi tistih, ki se pojavijo v tretjih državah.

4.   Pristojni nacionalni organi pri sporočanju informacij o epidemiološkem spremljanju uporabljajo razpoložljive opredelitve primerov, sprejete v skladu z odstavkom 5, za vsako nalezljivo bolezen in z njo povezano posebno zdravstveno vprašanje iz odstavka 1.

5.   Komisija z izvedbenimi akti pripravi in posodablja:

| (a) | seznam nalezljivih bolezni in z njimi povezanih posebnih zdravstvenih problemov iz točk (i) in (ii) točke (a) člena 2(1), ki je sestavljen v skladu z merili iz Priloge, da se zagotovi spremljanje nalezljivih bolezni in z njimi povezanih posebnih zdravstvenih problemov v okviru mreže za epidemiološko spremljanje; |
| --- | --- |

(a)

seznam nalezljivih bolezni in z njimi povezanih posebnih zdravstvenih problemov iz točk (i) in (ii) točke (a) člena 2(1), ki je sestavljen v skladu z merili iz Priloge, da se zagotovi spremljanje nalezljivih bolezni in z njimi povezanih posebnih zdravstvenih problemov v okviru mreže za epidemiološko spremljanje;

| (b) | opredelitve primerov za vsako nalezljivo bolezen in z njo povezan posebni zdravstveni problem, ki se epidemiološko spremlja, da se na ravni Unije zagotovita primerljivost in združljivost zbranih podatkov; |
| --- | --- |

(b)

opredelitve primerov za vsako nalezljivo bolezen in z njo povezan posebni zdravstveni problem, ki se epidemiološko spremlja, da se na ravni Unije zagotovita primerljivost in združljivost zbranih podatkov;

| (c) | postopke za delovanje mreže epidemiološkega spremljanja, ki so bili oblikovani ob uporabi členov 5, 10 in 11 Uredbe (ES) št. 851/2004. |
| --- | --- |

(c)

postopke za delovanje mreže epidemiološkega spremljanja, ki so bili oblikovani ob uporabi členov 5, 10 in 11 Uredbe (ES) št. 851/2004.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 18(2).

V izredno nujnih ustrezno utemeljenih primerih, kadar je resna čezmejna nevarnost za zdravje nova ali huda ali se med državami članicami hitro širi, lahko sprejme Komisija v skladu s postopkom iz člena 18(3) ukrepe iz točk (a) in (b) z izvedbenimi akti, ki se začnejo uporabljati takoj.

Člen 7

Začasno spremljanje

1.   Po objavi opozorila na podlagi člena 9 o nevarnosti za zdravje iz točke (iii) točke (a) člena 2(1) in iz točk (b), (c) ali (d) člena 2(1) se države članice na podlagi razpoložljivih informacij iz svojih sistemov spremljanja ob sodelovanju s Komisijo prek Sistema zgodnjega obveščanja in odzivanja, in če je to potrebno zaradi nujnosti, prek OZV, medsebojno obveščajo o novostih v zvezi z zadevno nevarnostjo na nacionalni ravni.

2.   Med informacijami, posredovanimi v skladu z odstavkom 1, so predvsem vse spremembe geografske porazdelitve, širjenje in resnost zadevne nevarnosti in načini zaznavanja, če so na voljo.

3.   Komisija z izvedbenimi akti po potrebi sprejme opredelitve primerov, ki se uporabljajo za začasno spremljanje, ter tako zagotovi, da so zbrani podatki primerljivi in združljivi na ravni Unije.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 18(2).

V izredno nujnih ustrezno utemeljenih primerih, kadar je resna čezmejna nevarnost za zdravje huda ali se med državami članicami hitro širi, lahko Komisija v skladu s postopkom iz člena 18(3), z izvedbenimi akti, ki se začnejo uporabljati takoj, sprejme ali prilagodi opredelitve primerov iz prvega pododstavka.

POGLAVJE IV

ZGODNJE OBVEŠČANJE IN ODZIVANJE

Člen 8

Vzpostavitev Sistema zgodnjega obveščanja in odzivanja

1.   Vzpostavi se „Sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja“, ki je sistem hitrega opozarjanja za objavljanje opozoril na ravni Unije o resnih čezmejnih nevarnostih za zdravje. S tem sistemom je zagotovljena stalna komunikacija med Komisijo in pristojnimi organi, odgovornimi na nacionalni ravni, za namene opozarjanja, ocenjevanja tveganj za javno zdravje in določanja ukrepov, ki bi bili lahko potrebni za varovanje javnega zdravja.

2.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme postopke za izmenjavo informacij, s čimer zagotovi pravilno delovanje Sistema zgodnjega obveščanja in odzivanja ter enotno izvajanje členov 8 in 9 ter prepreči, da bi dejavnosti podvajale obstoječe strukture in mehanizme za spremljanje resnih čezmejnih nevarnosti za zdravje, zgodnje obveščanje o njih in boj proti njim ali da bi bili ukrepi v nasprotju s temi strukturami in mehanizmi.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 18(2).

Člen 9

Objava opozorila

1.   Pristojni nacionalni organi ali Komisija objavijo opozorilo v Sistemu zgodnjega obveščanja in odzivanja, če pojav ali razvoj resne čezmejne nevarnosti za zdravje izpolnjuje naslednja merila:

| (a) | je neobičajen ali nepričakovan za zadevni kraj in čas, če povzroča ali bi lahko povzročil precejšnjo obolevnost ali umrljivost ljudi ali če se hitro širi ali bi se lahko hitro razširil ali če preseže ali bi lahko presegel nacionalno zmogljivost odzivanja, in |
| --- | --- |

(a)

je neobičajen ali nepričakovan za zadevni kraj in čas, če povzroča ali bi lahko povzročil precejšnjo obolevnost ali umrljivost ljudi ali če se hitro širi ali bi se lahko hitro razširil ali če preseže ali bi lahko presegel nacionalno zmogljivost odzivanja, in

| (b) | vpliva ali bi lahko vplival na več kot eno državo članico in |
| --- | --- |

(b)

vpliva ali bi lahko vplival na več kot eno državo članico in

| (c) | je zanj potrebno ali bi lahko bilo potrebno usklajeno odzivanje na ravni Unije. |
| --- | --- |

(c)

je zanj potrebno ali bi lahko bilo potrebno usklajeno odzivanje na ravni Unije.

2.   Kadar pristojni organi na nacionalni ravni obvestijo SZO o dogodkih, ki bi lahko pomenili izredne razmere mednarodnih razsežnosti na področju javnega zdravja v skladu s členom 6 Mednarodnega zdravstvenega pravilnika (2005), najpozneje sočasno z obvestitvijo te organizacije objavijo opozorilo tudi v Sistemu zgodnjega obveščanja in odzivanja, če gre pri zadevni nevarnosti za katero od nevarnosti iz člena 2(1) tega sklepa.

3.   Ko pristojni organi na nacionalni ravni in Komisija objavijo opozorilo, prek Sistema zgodnjega obveščanja in odzivanja nemudoma sporočijo vse razpoložljive ustrezne informacije, ki so jim na voljo in bi lahko bile koristne za usklajevanje odzivanja, denimo:

| (a) | vrsto in izvor povzročitelja; |
| --- | --- |

(a)

vrsto in izvor povzročitelja;

| (b) | datum in kraj dogodka ali izbruha; |
| --- | --- |

(b)

datum in kraj dogodka ali izbruha;

| (c) | načine prenašanja ali širjenja; |
| --- | --- |

(c)

načine prenašanja ali širjenja;

| (d) | toksikološke podatke; |
| --- | --- |

(d)

toksikološke podatke;

| (e) | metode zaznavanja in potrjevanja; |
| --- | --- |

(e)

metode zaznavanja in potrjevanja;

| (f) | tveganja za javno zdravje; |
| --- | --- |

(f)

tveganja za javno zdravje;

| (g) | javno-zdravstvene ukrepe, ki so bili izvedeni ali so predvideni na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

(g)

javno-zdravstvene ukrepe, ki so bili izvedeni ali so predvideni na nacionalni ravni;

| (h) | druge ukrepe, ki niso javno-zdravstveni ukrepi; |
| --- | --- |

(h)

druge ukrepe, ki niso javno-zdravstveni ukrepi;

| (i) | osebne podatke, potrebne za namene sledenja stikov v skladu s členom 16; |
| --- | --- |

(i)

osebne podatke, potrebne za namene sledenja stikov v skladu s členom 16;

| (j) | vse druge informacije, ki se nanašajo na zadevno resno čezmejno nevarnost za zdravje. |
| --- | --- |

(j)

vse druge informacije, ki se nanašajo na zadevno resno čezmejno nevarnost za zdravje.

4.   Komisija pristojnim nacionalnim organom prek Sistema zgodnjega obveščanja in odzivanja zagotovi vse informacije, ki so lahko koristne za usklajevanje odzivanja iz člena 11, vključno z informacijami, povezanimi z resnimi čezmejnimi nevarnostmi za zdravje, in informacijami o javno-zdravstvenih ukrepih, povezanih z resnimi čezmejnimi nevarnostmi za zdravje, ki se pošiljajo prek sistemov hitrega opozarjanja in obveščanja, vzpostavljenih v skladu z drugimi določbami prava Unije ali Pogodbe Euratom.

Člen 10

Ocena tveganja za javno zdravje

1.   Kadar je v skladu s členom 9 objavljeno opozorilo, Komisija, kadar je to potrebno zaradi usklajevanja odzivanja na ravni Unije in na zahtevo OZV iz člena 17 ali na lastno pobudo pristojnim nacionalnim organom in OZV prek Sistema zgodnjega obveščanja in odzivanja nemudoma zagotovi oceno tveganja o tem, kako resna bi bila lahko nevarnost za javno zdravje, vključno z možnimi javno-zdravstvenimi ukrepi. To oceno tveganja opravi:

| (a) | ECDC v skladu s členom 7(1) Uredbe (ES) št. 851/2004 v primeru nevarnosti iz točk (i) in (ii) točke (a) člena 2(1) ali točke (d) člena 2(1) in/ali |
| --- | --- |

(a)

ECDC v skladu s členom 7(1) Uredbe (ES) št. 851/2004 v primeru nevarnosti iz točk (i) in (ii) točke (a) člena 2(1) ali točke (d) člena 2(1) in/ali

| (b) | Evropske agencije za varnost hrane v skladu s členom 23 Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (16), v primeru nevarnosti iz člena 2 tega sklepa, kadar ta nevarnost spada med naloge Evropske agencije za varnost hrane, in/ali |
| --- | --- |

(b)

Evropske agencije za varnost hrane v skladu s členom 23 Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (16), v primeru nevarnosti iz člena 2 tega sklepa, kadar ta nevarnost spada med naloge Evropske agencije za varnost hrane, in/ali

| (c) | drugih ustreznih agencij Unije. |
| --- | --- |

(c)

drugih ustreznih agencij Unije.

2.   Če je potrebna ocena tveganja v celoti ali delno zunaj nalog agencij iz odstavka 1 in se šteje, da je nujna za usklajevanje odzivanja na ravni Unije, Komisija na zahtevo OZV ali na lastno pobudo zagotovi ad hoc oceno tveganja.

Komisija zagotovi, da je ocena tveganja nemudoma na voljo pristojnim nacionalnim organom prek Sistema zgodnjega obveščanja in odzivanja. Kadar se ocena tveganja javno objavi, jo pred objavo prejmejo pristojni nacionalni organi.

V primeru izrednih razmer mednarodnih razsežnosti na področju javnega zdravja se v oceni tveganja upoštevajo ustrezne informacije drugih subjektov, če so na voljo, zlasti SZO.

3.   Komisija zagotovi, da so informacije, ki so morda pomembne za oceno tveganja, na voljo pristojnim nacionalnim organom prek Sistema zgodnjega obveščanja in odzivanja ter OZV.

Člen 11

Usklajevanje odzivanja

1.   Države članice se po opozorilu na podlagi člena 9 na zahtevo Komisije ali države članice in na podlagi razpoložljivih informacij, tudi informacij iz člena 9 in ocene tveganja iz člena 10, ob sodelovanju Komisije medsebojno posvetujejo v okviru OZV, da bi uskladile:

| (a) | nacionalno odzivanje na resno čezmejno nevarnost za zdravje, tudi takrat, ko so v skladu z Mednarodnim zdravstvenim pravilnikom (2005) razglašene izredne razmere mednarodnih razsežnosti na področju javnega zdravja, ki so zajete v členu 2 tega sklepa; |
| --- | --- |

(a)

nacionalno odzivanje na resno čezmejno nevarnost za zdravje, tudi takrat, ko so v skladu z Mednarodnim zdravstvenim pravilnikom (2005) razglašene izredne razmere mednarodnih razsežnosti na področju javnega zdravja, ki so zajete v členu 2 tega sklepa;

| (b) | obveščanje o tveganjih in kriznih razmerah, ki mora biti prilagojeno potrebam držav članic in razmeram v njih ter naj bi javnosti in zdravstvenim delavcem v Uniji zagotovilo skladne in usklajene informacije. |
| --- | --- |

(b)

obveščanje o tveganjih in kriznih razmerah, ki mora biti prilagojeno potrebam držav članic in razmeram v njih ter naj bi javnosti in zdravstvenim delavcem v Uniji zagotovilo skladne in usklajene informacije.

2.   Kadar namerava država članica sprejeti javno-zdravstvene ukrepe za boj proti resni čezmejni nevarnosti za zdravje, pred sprejetjem teh ukrepov obvesti druge države članice in Komisijo ter se z njimi posvetuje o vrsti, namenu in obsegu ukrepov, razen če je varovanje javnega zdravja tako nujno, da je treba ukrepe sprejeti takoj.

3.   Kadar mora država članica nujno sprejeti javno-zdravstvene ukrepe zaradi pojava ali ponovitve resne čezmejne nevarnosti za zdravje, takoj po sprejetju ukrepov obvesti druge države članice in Komisijo o vrsti, namenu in obsegu teh ukrepov.

4.   V primeru resne čezmejne nevarnosti za zdravje, ki presega nacionalne zmogljivosti odzivanja, lahko prizadeta država članica tudi zaprosi za pomoč druge države članice prek mehanizma Skupnosti na področju civilne zaščite, vzpostavljenega z Odločbo 2007/779/ES, Euratom.

5.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme postopke, potrebne za enotno izvajanje izmenjave informacij, posvetovanja in usklajevanja, določenih v odstavkih 1 do 3.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 18(2).

POGLAVJE V

IZREDNE RAZMERE

Člen 12

Razglasitev izrednih razmer

1.   Komisija lahko kot izredne razmere na področju javnega zdravja razglasi:

| (a) | epidemijo človeške gripe, za katero se ocenjuje, da bi se lahko razvila v pandemijo, pri čemer je Komisija obvestila generalnega direktorja SZO, ki pa še ni sprejel odločitve o razglasitvi pandemije človeške gripe v skladu z veljavnimi pravili SZO, ali |
| --- | --- |

(a)

epidemijo človeške gripe, za katero se ocenjuje, da bi se lahko razvila v pandemijo, pri čemer je Komisija obvestila generalnega direktorja SZO, ki pa še ni sprejel odločitve o razglasitvi pandemije človeške gripe v skladu z veljavnimi pravili SZO, ali

| (b) | primere, ki niso zajeti v točki (a), pri čemer je Komisija obvestila generalnega direktorja SZO, ki pa še ni sprejel odločitve o razglasitvi izrednih razmer mednarodnih razsežnosti na področju javnega zdravja v skladu z Mednarodnim zdravstvenim pravilnikom (2005), ter če






  (i) | zadevna resna čezmejna nevarnost za zdravje ogroža javno zdravje na ravni Unije; |
| --- | --- | --- |

(b)

primere, ki niso zajeti v točki (a), pri čemer je Komisija obvestila generalnega direktorja SZO, ki pa še ni sprejel odločitve o razglasitvi izrednih razmer mednarodnih razsežnosti na področju javnega zdravja v skladu z Mednarodnim zdravstvenim pravilnikom (2005), ter če

(i)

zadevna resna čezmejna nevarnost za zdravje ogroža javno zdravje na ravni Unije;

| (ii) | zdravstvene potrebe za to nevarnost niso pokrite, kar pomeni, da v Uniji ni odobrena nobena zadovoljiva metoda za diagnosticiranje, preventivo ali zdravljenje te nevarnosti oziroma, četudi taka metoda obstaja, bi odobritev zdravila lahko kljub temu imela znatne terapevtske koristi za obolele osebe. |
| --- | --- |

(ii)

zdravstvene potrebe za to nevarnost niso pokrite, kar pomeni, da v Uniji ni odobrena nobena zadovoljiva metoda za diagnosticiranje, preventivo ali zdravljenje te nevarnosti oziroma, četudi taka metoda obstaja, bi odobritev zdravila lahko kljub temu imela znatne terapevtske koristi za obolele osebe.

2.   Komisija sprejme ukrep iz člena 1 z izvedbenimi akti.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 18(2).

V izredno nujnih ustrezno utemeljenih primerih, kadar je resna čezmejna nevarnost za zdravje huda ali se med državami članicami hitro širi, lahko Komisija uradno razglasi izredne razmere na področju javnega zdravja na podlagi odstavka 1 z izvedbenimi akti, ki se začnejo uporabljati takoj v skladu s postopkom iz člena 18(3).

3.   Komisija obvesti generalnega direktorja SZO o sprejetju ukrepov iz odstavka 1.

Člen 13

Pravni učinki razglasitve

Edini pravni učinek razglasitve izrednih razmer v skladu s členom 12(1) je, da se omogoči uporaba točke 2 člena 2 Uredbe (ES) št. 507/2006 ali, če razglasitev posebej zadeva epidemijo človeške gripe, za katero se šteje, da bi se lahko razvila v pandemijo, uporaba člena 21 Uredbe (ES) št. 1234/2008.

Člen 14

Preklic razglasitve

Komisija z izvedbenimi akti prekliče razglasitev iz člena 12(1), takoj ko vsaj eden od veljavnih pogojev iz navedenega člena ni več izpolnjen.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 18(2).

Preklic razglasitve iz prvega odstavka ne vpliva na veljavnost dovoljenj za promet, podeljenih na podlagi Uredbe (ES) št. 507/2006 za zdravila iz točke 2 člena 2 navedene uredbe ali podeljenih v skladu s postopkom iz člena 21 Uredbe (ES) št. 1234/2008.

POGLAVJE VI

POSTOPKOVNE DOLOČBE

Člen 15

Imenovanje nacionalnih organov in predstavnikov

1.   Vsaka država članica do 7. marca 2014 imenuje:

| (a) | pristojne organe, ki so v državi članici odgovorni za epidemiološko spremljanje iz člena 6; |
| --- | --- |

(a)

pristojne organe, ki so v državi članici odgovorni za epidemiološko spremljanje iz člena 6;

| (b) | pristojni organ ali organe, ki so na nacionalni ravni odgovorni za objavljanje opozoril in določanje ukrepov, potrebnih za varovanje javnega zdravja, za namene členov 8, 9 in 10; |
| --- | --- |

(b)

pristojni organ ali organe, ki so na nacionalni ravni odgovorni za objavljanje opozoril in določanje ukrepov, potrebnih za varovanje javnega zdravja, za namene členov 8, 9 in 10;

| (c) | enega predstavnika in njegovega namestnika v OZV iz člena 17; |
| --- | --- |

(c)

enega predstavnika in njegovega namestnika v OZV iz člena 17;

2.   Države članice obvestijo Komisijo in druge države članice o imenovanjih iz odstavka 1 in vseh spremembah teh imenovanj. V primeru takšnih sprememb Komisija OZV nemudoma pošlje posodobljeni seznam takšnih imenovanj.

3.   Komisija objavi posodobljeni seznam imenovanj organov, imenovanih v skladu s točkama (a) in (c) odstavka 1, ter posodobljeni seznam organov, iz katerih prihajajo predstavniki v OZV.

Člen 16

Varstvo osebnih podatkov

1.   Pri uporabi tega sklepa se osebni podatki obdelujejo v skladu z Direktivo 95/46/ES in Uredbo (ES) št. 45/2001. Sprejmejo se zlasti ustrezni tehnični in organizacijski ukrepi za varstvo teh osebnih podatkov pred nenamernim ali nezakonitim uničenjem, nenamerno izgubo ali nepooblaščenim dostopom ter pred vsemi oblikami nezakonite obdelave.

2.   Sistem zgodnjega obveščanja in odzivanja vključuje funkcionalnost selektivnega pošiljanja obvestil, ki omogoča pošiljanje osebnih podatkov le pristojnim nacionalnim organom, ki jih zadevajo ukrepi za sledenje stikov. Ta funkcionalnost selektivnega pošiljanja obvestil se zasnuje in uporablja tako, da zagotavlja varno in zakonito izmenjavo osebnih podatkov.

3.   Kadar pristojni organi, ki izvajajo ukrepe za sledenje stikov, pošiljajo za to potrebne osebne podatke prek Sistema zgodnjega obveščanja in odzivanja v skladu s členom 9(3), uporabijo funkcionalnost selektivnega pošiljanja obvestil iz odstavka 2 tega člena in podatke pošljejo le tistim državam članicam, ki so vključene v ukrepe za sledenje stikov.

4.   Pri razpošiljanju informacij iz odstavka 3 pristojni organi navedejo opozorilo, ki je bilo predhodno objavljeno prek Sistema zgodnjega obveščanja in odzivanja.

5.   Sporočila, ki vsebujejo osebne podatke, se samodejno izbrišejo iz funkcionalnosti selektivnega pošiljanja 12 mesecev po datumu njihovega vnosa.

6.   Kadar pristojni organ naknadno ugotovi, da je pošiljanje osebnih podatkov, ki ga je izvedel v skladu s členom 9(3), kršilo Direktivo 95/46/ES, ker navedeno pošiljanje ni bilo potrebno za izvajanje zadevnih ukrepov za sledenje stikov, o tem nemudoma obvesti države članice, ki jim je navedene podatke poslal.

7.   Pristojni nacionalni organi se zaradi svoje pristojnosti za objavo in popravljanje osebnih podatkov preko Sistema zgodnjega obveščanja in odzivanja štejejo za upravljavce v smislu točke (d) člena 2 Direktive 95/46/ES.

8.   Komisija se v zvezi s svojimi pristojnostmi glede shranjevanja osebnih podatkov šteje za upravljavca v smislu točke (d) člena 2 Uredbe (ES) št. 45/2001.

9.   Komisija sprejme:

| (a) | smernice za zagotavljanje skladnosti vsakodnevnega delovanja Sistema zgodnjega obveščanja in odzivanja z Direktivo 95/46/ES in Uredbo (ES) št. 45/2001; |
| --- | --- |

(a)

smernice za zagotavljanje skladnosti vsakodnevnega delovanja Sistema zgodnjega obveščanja in odzivanja z Direktivo 95/46/ES in Uredbo (ES) št. 45/2001;

| (b) | priporočilo z okvirnim seznamom osebnih podatkov, ki se lahko izmenjujejo za namene usklajevanja ukrepov za sledenje stikov. |
| --- | --- |

(b)

priporočilo z okvirnim seznamom osebnih podatkov, ki se lahko izmenjujejo za namene usklajevanja ukrepov za sledenje stikov.

Člen 17

Odbor za zdravstveno varnost

1.   Ustanovi se Odbor za zdravstveno varnost, ki ga sestavljajo predstavniki držav članic, imenovani na podlagi točke (c) člena 15(1).

2.   OZV ima naslednje naloge:

| (a) | podpora pri izmenjavi informacij med državami članicami in Komisijo o izkušnjah, pridobljenih pri izvajanju tega sklepa; |
| --- | --- |

(a)

podpora pri izmenjavi informacij med državami članicami in Komisijo o izkušnjah, pridobljenih pri izvajanju tega sklepa;

| (b) | usklajevanje načrtovanja pripravljenosti in odzivanja držav članic v sodelovanju s Komisijo v skladu s členom 4; |
| --- | --- |

(b)

usklajevanje načrtovanja pripravljenosti in odzivanja držav članic v sodelovanju s Komisijo v skladu s členom 4;

| (c) | usklajevanje obveščanja o tveganju in kriznih razmerah ter odzivanja držav članic na resne čezmejne nevarnosti za zdravje v sodelovanju s Komisijo v skladu s členom 11. |
| --- | --- |

(c)

usklajevanje obveščanja o tveganju in kriznih razmerah ter odzivanja držav članic na resne čezmejne nevarnosti za zdravje v sodelovanju s Komisijo v skladu s členom 11.

3.   OZV predseduje predstavnik Komisije. OZV se sestaja redno, pa tudi na zahtevo Komisije ali države članice, kadar to zahtevajo razmere.

4.   Sekretariat zagotovi Komisija.

5.   OZV z dvotretjinsko večino svojih članov sprejme poslovnik. V tem poslovniku se določi delovna ureditev, zlasti kar zadeva:

| (a) | postopke za plenarna zasedanja na visoki ravni in na ravni delovnih skupin; |
| --- | --- |

(a)

postopke za plenarna zasedanja na visoki ravni in na ravni delovnih skupin;

| (b) | udeležbo strokovnjakov na plenarnih zasedanjih, status opazovalcev, vključno iz tretjih držav, in |
| --- | --- |

(b)

udeležbo strokovnjakov na plenarnih zasedanjih, status opazovalcev, vključno iz tretjih držav, in

| (c) | ureditev, po kateri OZV preuči, ali je zadeva, ki mu je bila predložena, v njegovi pristojnosti, in možnost, da se priporoči predložitev te zadeve organu, ki je pristojen v skladu z določbami drugega akta Unije ali Pogodbo Euratom; ta ureditev ne vpliva na obveznosti držav članic v skladu s členoma 4 in 11 tega sklepa. |
| --- | --- |

(c)

ureditev, po kateri OZV preuči, ali je zadeva, ki mu je bila predložena, v njegovi pristojnosti, in možnost, da se priporoči predložitev te zadeve organu, ki je pristojen v skladu z določbami drugega akta Unije ali Pogodbo Euratom; ta ureditev ne vpliva na obveznosti držav članic v skladu s členoma 4 in 11 tega sklepa.

Člen 18

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga Odbor za resne čezmejne nevarnosti za zdravje. Navedeni odbor je odbor v smislu člena 3(2) Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Kadar odbor ne da nobenega mnenja, Komisija ne sprejme osnutka izvedbenega akta, uporabi pa se tretji pododstavek člena 5(4) Uredbe (EU) št. 182/2011.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 8 Uredbe (EU) št. 182/2011, v povezavi s členom 5 navedene uredbe.

Člen 19

Poročila o tem sklepu

Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu do 7. novembra 2015 in nato vsaka tri leta predloži poročilo o izvajanju tega sklepa. Poročilo vsebuje zlasti oceno delovanja Sistema zgodnjega obveščanja in odzivanja in mreže epidemiološkega spremljanja ter informacije o tem, kako mehanizmi in strukture, vzpostavljeni na podlagi tega sklepa, dopolnjujejo druge sisteme opozarjanja na ravni Unije in na podlagi Pogodbe Euratom, da učinkovito varujejo javno zdravje brez podvajanja struktur. Komisija lahko temu poročilu doda predloge o spremembi ustreznih določb Unije.

POGLAVJE VII

KONČNE DOLOČBĖ

Člen 20

Razveljavitev Odločbe št. 2119/98/ES

1.   Odločba št. 2119/98/ES se razveljavi.

2.   Sklicevanja na razveljavljeno odločbo se razumejo kot sklicevanja na ta sklep.

Člen 21

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 22

Naslovniki

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Strasbourgu, 22. oktobra 2013

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednik

V. LEŠKEVIČIUS

---

(1)  UL C 181, 21.6.2012, str. 160.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2013 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 7. oktobra 2013.

2

(3)  UL L 268, 3.10.1998, str. 1.

3

(4)  UL L 142, 30.4.2004, str. 1.

4

(5)  UL L 314, 1.12.2007, str. 9.

5

(6)  UL L 92, 30.3.2006, str. 6.

6

(7)  UL L 334, 12.12.2008, str. 7.

7

(8)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

8

(9)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

9

(10)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

10

(11)  UL C 197, 5.7.2012, str. 21.

11

(12)  UL L 317, 3.12.2001, str. 1.

12

(13)  UL L 141, 27.5.2011, str. 17.

13

(14)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

14

(15)  UL L 362, 31.12.2012, str. 1.

15

(16)  UL L 31, 1.2.2002, str. 1.

16

---

PRILOGA

Merila za izbiro nalezljivih bolezni in z njimi povezanih posebnih zdravstvenih problemov, zajetih v epidemiološko spremljanje v okviru mreže

| 1. | Nalezljive bolezni in z njimi povezani posebni zdravstveni problemi, ki povzročajo ali bi lahko povzročili znatno obolevnost ali umrljivost ali oboje po vsej Uniji, posebno kadar preprečevanje bolezni zahteva pristop k usklajevanju na ravni Unije. |
| --- | --- |

1.

Nalezljive bolezni in z njimi povezani posebni zdravstveni problemi, ki povzročajo ali bi lahko povzročili znatno obolevnost ali umrljivost ali oboje po vsej Uniji, posebno kadar preprečevanje bolezni zahteva pristop k usklajevanju na ravni Unije.

| 2. | Nalezljive bolezni in z njimi povezani posebni zdravstveni problemi, pri katerih lahko izmenjava informacij zagotovi zgodnje obveščanje o nevarnostih za javno zdravje. |
| --- | --- |

2.

Nalezljive bolezni in z njimi povezani posebni zdravstveni problemi, pri katerih lahko izmenjava informacij zagotovi zgodnje obveščanje o nevarnostih za javno zdravje.

| 3. | Redke in hude nalezljive bolezni ter z njimi povezani posebni zdravstveni problemi, ki jih ni mogoče razglasiti na nacionalni ravni in kjer bi združevanje podatkov omogočalo razvoj hipotez na podlagi širše baze znanja. |
| --- | --- |

3.

Redke in hude nalezljive bolezni ter z njimi povezani posebni zdravstveni problemi, ki jih ni mogoče razglasiti na nacionalni ravni in kjer bi združevanje podatkov omogočalo razvoj hipotez na podlagi širše baze znanja.

| 4. | Nalezljive bolezni in z njimi povezani posebni zdravstveni problemi, za katere so na voljo učinkoviti preventivni ukrepi, ki izboljšujejo varovanje zdravja. |
| --- | --- |

4.

Nalezljive bolezni in z njimi povezani posebni zdravstveni problemi, za katere so na voljo učinkoviti preventivni ukrepi, ki izboljšujejo varovanje zdravja.

| 5. | Nalezljive bolezni in z njimi povezani posebni zdravstveni problemi, katerih primerjava med državami članicami bi prispevala k vrednotenju nacionalnih programov in programov Unije. |
| --- | --- |

5.

Nalezljive bolezni in z njimi povezani posebni zdravstveni problemi, katerih primerjava med državami članicami bi prispevala k vrednotenju nacionalnih programov in programov Unije.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 5.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 293/16 |
| --- | --- | --- | --- |

5.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 293/16

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1083/2013

z dne 28. avgusta 2013

o določitvi pravil glede postopka za začasni preklic tarifnih preferencialov in sprejetja splošnih zaščitnih ukrepov v skladu z Uredbo (EU) št. 978/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 207 Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 978/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 732/2008 (1) ter zlasti člena 15(12), člena 19(14) in člena 22(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Da se zagotovita preglednost in predvidljivost začasnega preklica preferencialov ter sprejetja splošnih zaščitnih ukrepov, sta Evropski parlament in Svet Komisijo pooblastila za sprejetje delegiranega akta o določitvi pravil, zlasti glede rokov, pravic pogodbenic, zaupnosti in pregleda –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

PRAVILA GLEDE POSTOPKA ZA ZAČASNI PREKLIC TARIFNIH PREFERENCIALOV

Člen 1

Preverjanje informacij

1.   Komisija pridobi vse informacije, za katere meni, da so potrebne, med drugim zaključke in priporočila ustreznih organov za spremljanje. Komisija pri oblikovanju svojih zaključkov oceni vse ustrezne informacije.

2.   Komisija zagotovi razumno obdobje, v katerem lahko tretje osebe pisno izrazijo svoja stališča, tako da ji pošljejo ustrezne informacije. To obdobje se natančno opredeli v obvestilu o začetku postopka za začasni preklic. Komisija upošteva stališča, ki so jih predložile navedene tretje osebe, če so podprta z zadostnimi dokazi.

3.   Kadar Komisija ugotovi, da je zadevna država upravičenka ali katera koli tretja oseba, ki je predložila svoje stališče v skladu z odstavkom 2, predložila napačne ali zavajajoče informacije, navedenih informacij ne upošteva.

Člen 2

Dosje

1.   Ko Komisija začne postopek za začasni preklic tarifnih preferencialov, pripravi dosje. Dosje vsebuje dokumente, ki so pomembni za oblikovanje zaključkov, vključno z informacijami, ki jih predloži zadevna država upravičenka do GSP, država upravičenka do GSP+ ali država upravičenka do EBA („država upravičenka“), informacijami, ki jih predložijo tretje osebe, ki so izrazile svoja stališča v skladu s členom 1(2), in vsemi ustreznimi informacijami, ki jih pridobi Komisija.

2.   Država upravičenka in tretje osebe, ki so v skladu s členom 1(2) predložile informacije, podprte z zadostnimi dokazi, imajo na pisno zahtevo pravico dostopa do dosjeja. Pregledajo lahko vse informacije iz dosjeja, razen internih dokumentov, ki so jih pripravile institucije Unije ali organi držav članic, pri tem pa morajo upoštevati obveznosti glede zaupnosti iz člena 38 Uredbe (EU) št. 978/2012 („Uredba o GSP“).

3.   Vsebina dosjeja upošteva določbe o zaupnosti v skladu s členom 38 Uredbe o GSP.

Člen 3

Obveznost sodelovanja za države upravičenke do GSP+

1.   Kadar Komisija začne postopek za začasni preklic tarifnih preferencialov, opredeljenih v okviru posebnega spodbujevalnega režima za trajnostni razvoj in dobro upravljanje (GSP+), zadevna država upravičenka do GSP+ v roku, navedenem v obvestilu Komisije, predloži vse potrebne informacije, s katerimi dokaže, da izpolnjuje obveznosti, ki izhajajo iz njenih zavez.

2.   Nesodelovanje zadevne države upravičenke do GSP+ ne preprečuje izvajanja pravice dostopa do dosjeja.

3.   Če zadevna država upravičenka do GSP+ zavrača sodelovanje ali ne zagotovi potrebnih informacij v ustreznem roku oziroma močno ovira potek postopka, lahko Komisija svoje ugotovitve, bodisi pozitivne bodisi negativne, oblikuje na podlagi razpoložljivih dejstev.

Člen 4

Splošno zaslišanje

1.   Zadevna država upravičenka in tretje osebe, ki so v skladu s členom 1(2) predložile informacije, podprte z zadostnimi dokazi, imajo pravico, da jih Komisija zasliši.

2.   Predloži se pisna zahteva, v kateri se navedejo razlogi za njihovo ustno zaslišanje. Takšno zahtevo mora Komisija prejeti najpozneje en mesec po datumu začetka postopka za začasni preklic.

Člen 5

Posredovanje pooblaščenca za zaslišanje

1.   Zadevna država upravičenka in tretje osebe, ki so v skladu s členom 1(2) predložile informacije, podprte z zadostnimi dokazi, lahko zahtevajo tudi, da posreduje pooblaščenec za zaslišanje. Pooblaščenec za zaslišanje obravnava zahtevke za dostop do dosjeja, nestrinjanja v zvezi z zaupnostjo dokumentov, zahtevke za podaljšanje rokov in zahtevke za zaslišanje.

2.   Tretje osebe, ki so v skladu s členom 1(2) predložile informacije, podprte z zadostnimi dokazi, lahko zahtevajo posredovanje pooblaščenca za zaslišanje, da bi preverile, ali je Komisija obravnavala njihove pripombe. Pisna zahteva se predloži najpozneje 10 dni po izteku roka, določenega za predložitev njihovih stališč.

3.   Na morebitnem ustnem zaslišanju zadevne države upravičenke ali tretje osebe, ki je predložila informacije, podprte z zadostnimi dokazi v skladu s členom 1(2), sodelujejo zadevne službe Komisije.

Člen 6

Razkritje za preiskave v skladu s členom 15 Uredbe o GSP

1.   Komisija zadevni državi upravičenki do GSP+ razkrije podrobnosti, na katerih temeljijo bistvena dejstva in premisleki, na podlagi katerih namerava sprejeti odločitve v skladu s členom 15(8) in 15(9) Uredbe o GSP.

2.   Razkritje se izvede pisno. Vsebuje ugotovitve Komisije ter odraža njen trenutni namen, tj. bodisi končanje postopka začasnega preklica ali začasen preklic tarifnih preferencialov.

3.   Razkritja se izvedejo ob ustreznem upoštevanju varstva zaupnih informacij v skladu s členom 38 Uredbe o GSP, in sicer čim prej, običajno pa najpozneje 45 dni pred sprejetjem dokončnega sklepa Komisije o kakršnem koli predlogu za dokončno ukrepanje. Če Komisija ob tem času še ne more razkriti določenih dejstev ali premislekov, se ta razkrijejo pozneje v najkrajšem možnem času.

4.   To razkritje ne posega v nobeno morebitno poznejšo odločitev, toda če ta odločitev temelji na kakšnih drugačnih dejstvih ali premislekih, se ti razkrijejo v najkrajšem možnem času.

5.   Ugotovitve, predložene po razkritju, se upoštevajo samo, če so prejete v obdobju, ki ga za vsak primer posebej določi Komisija in traja najmanj 14 dni po razkritju, ob ustreznem upoštevanju nujnosti zadeve.

Člen 7

Pregled

1.   Če se tarifni preferenciali za državo upravičenko začasno prekličejo, lahko zadevna država upravičenka predloži pisno zahtevo za njihovo ponovno vzpostavitev, če meni, da ni več veljavnih razlogov, ki bi upravičevali njihov začasen preklic.

2.   Komisija lahko pregleda, ali je začasen preklic preferencialov še potreben, če meni, da pogoji za takšen preklic niso več izpolnjeni.

3.   Določbe tega poglavja se smiselno uporabljajo za pregled začasnega preklica tarifnih preferencialov.

POGLAVJE II

PRAVILA GLEDE POSTOPKA ZA SPREJETJE SPLOŠNIH ZAŠČITNIH UKREPOV

Člen 8

Začetek preiskave na zahtevo

1.   Zahtevek za začetek preiskave za uvedbo zaščitnih ukrepov se predloži v pisni obliki, v zaupni in nezaupni različici. Vsebuje vse informacije, ki so strani, ki zahteva preiskavo, dostopne pod razumnimi pogoji, o naslednjem:

| (a) | identiteta proizvajalcev Unije, ki so se pritožili, ter opis obsega in vrednosti njihove proizvodnje podobnega izdelka v Uniji ali neposredno konkurenčnega izdelka. Kadar se pisna pritožba vloži v njihovem imenu, pritožnik navede identiteto proizvajalcev Unije, v imenu katerih je pritožba vložena. V pritožbi se navede tudi seznam drugih znanih proizvajalcev (ali združenj proizvajalcev podobnega izdelka v Uniji) v Uniji, ki se niso pritožili, ter opiše obseg in vrednost njihove proizvodnje v Uniji; |
| --- | --- |

(a)

identiteta proizvajalcev Unije, ki so se pritožili, ter opis obsega in vrednosti njihove proizvodnje podobnega izdelka v Uniji ali neposredno konkurenčnega izdelka. Kadar se pisna pritožba vloži v njihovem imenu, pritožnik navede identiteto proizvajalcev Unije, v imenu katerih je pritožba vložena. V pritožbi se navede tudi seznam drugih znanih proizvajalcev (ali združenj proizvajalcev podobnega izdelka v Uniji) v Uniji, ki se niso pritožili, ter opiše obseg in vrednost njihove proizvodnje v Uniji;

| (b) | popoln opis podobnega izdelka, ime zadevne države upravičenke, identiteto vsakega znanega izvoznika ali tujega proizvajalca in seznam znanih oseb, ki uvažajo zadevni izdelek; |
| --- | --- |

(b)

popoln opis podobnega izdelka, ime zadevne države upravičenke, identiteto vsakega znanega izvoznika ali tujega proizvajalca in seznam znanih oseb, ki uvažajo zadevni izdelek;

| (c) | informacije o stopnjah in gibanjih obsega in cen uvoženih podobnih izdelkov s poreklom v zadevni državi upravičenki. Navedejo se ločene informacije za preferencialni uvoz v okviru Uredbe o GSP, drug preferencialni uvoz ter uvoz, za katerega preferenciali ne veljajo; |
| --- | --- |

(c)

informacije o stopnjah in gibanjih obsega in cen uvoženih podobnih izdelkov s poreklom v zadevni državi upravičenki. Navedejo se ločene informacije za preferencialni uvoz v okviru Uredbe o GSP, drug preferencialni uvoz ter uvoz, za katerega preferenciali ne veljajo;

| (d) | informacije o položaju proizvajalcev Unije, ki so se pritožili, na podlagi dejavnikov iz člena 23 Uredbe o GSP; |
| --- | --- |

(d)

informacije o položaju proizvajalcev Unije, ki so se pritožili, na podlagi dejavnikov iz člena 23 Uredbe o GSP;

| (e) | informacije o vplivu, ki ga ima uvoz, opisan pod točko (c), na proizvajalce Unije, ki so se pritožili, pri čemer se ustrezno upoštevajo dodatni dejavniki, ki vplivajo na položaj proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(e)

informacije o vplivu, ki ga ima uvoz, opisan pod točko (c), na proizvajalce Unije, ki so se pritožili, pri čemer se ustrezno upoštevajo dodatni dejavniki, ki vplivajo na položaj proizvajalcev Unije.

2.   Zahtevek se skupaj s spremnimi dokumenti predloži osrednji poštni službi Komisije:

| Courrier central |
| --- |
| Bâtiment DAV1 |
| Avenue du Bourget 1/Bourgetlaan 1 |
| 1140 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Courrier central

Bâtiment DAV1

Avenue du Bourget 1/Bourgetlaan 1

1140 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Za zahtevek velja, da je vložen prvi delovni dan po tem, ko ga Komisija prejme s priporočeno pošto, ali po tem, ko Komisija izda potrdilo o prejemu.

Komisija po prejemu zahtevka njegov izvod pošlje državam članicam.

3.   Poleg uradne pisne vloge se zahtevek in spremni dokumenti predložijo tudi v elektronski obliki. Zahtevek, ki se predloži izključno v elektronski obliki, se za namene te uredbe ne šteje za veljavnega.

4.   Razen če je bila sprejeta odločitev, da se začne preiskava, se pristojni organi izognejo vsakršnemu objavljanju zahtevka, ki zahteva začetek preiskave. Vendar pa se po prejemu ustrezno dokumentiranega zahtevka in še pred postopkom v zvezi z začetkom preiskave uradno obvesti vlado zadevne države izvoznice.

5.   Zahtevek se lahko pred začetkom umakne; v tem primeru se bo štelo, da ni bil vložen.

Člen 9

Začetek preiskave po uradni dolžnosti

Komisija lahko preiskavo začne brez zahtevka, če je dovolj dokazov prima facie, da so izpolnjeni pogoji za sprejetje zaščitnega ukrepa iz člena 22(1) Uredbe o GSP.

Člen 10

Informacije o začetku preiskave

1.   Obvestilo o začetku preiskave, objavljeno v Uradnem listu Evropske unije:

| (a) | vsebuje povzetek prejetih informacij in zahteva, naj se vse zadevne informacije sporočijo Komisiji; |
| --- | --- |

(a)

vsebuje povzetek prejetih informacij in zahteva, naj se vse zadevne informacije sporočijo Komisiji;

| (b) | določa obdobje, v katerem lahko zainteresirane strani pisno sporočijo svoja stališča in predložijo informacije, da se lahko takšna stališča in informacije upoštevajo med preiskavo; |
| --- | --- |

(b)

določa obdobje, v katerem lahko zainteresirane strani pisno sporočijo svoja stališča in predložijo informacije, da se lahko takšna stališča in informacije upoštevajo med preiskavo;

| (c) | določa obdobje preiskave, ki običajno zajema obdobje najmanj treh let tik pred začetkom postopka preiskave. Informacije, ki se nanašajo na obdobje, ki sledi obdobju preiskave, se običajno ne upoštevajo; |
| --- | --- |

(c)

določa obdobje preiskave, ki običajno zajema obdobje najmanj treh let tik pred začetkom postopka preiskave. Informacije, ki se nanašajo na obdobje, ki sledi obdobju preiskave, se običajno ne upoštevajo;

| (d) | določa obdobje, v katerem lahko zainteresirane strani zaprosijo za ustno zaslišanje pri Komisiji; |
| --- | --- |

(d)

določa obdobje, v katerem lahko zainteresirane strani zaprosijo za ustno zaslišanje pri Komisiji;

| (e) | določa obdobje, v katerem lahko zainteresirane strani zaprosijo za posredovanje pooblaščenca za zaslišanje. |
| --- | --- |

(e)

določa obdobje, v katerem lahko zainteresirane strani zaprosijo za posredovanje pooblaščenca za zaslišanje.

2.   Komisija izvoznike, uvoznike in predstavniška združenja uvoznikov ali izvoznikov, za katere je znano, da jih to zadeva, kakor tudi predstavnike zadevne države upravičenke in proizvajalce Unije, ki so se pritožili, obvesti o začetku preiskave in ob ustreznem upoštevanju varstva zaupnih informacij dostavi popolno besedilo pisne pritožbe znanim izvoznikom in pristojnim organom države izvoznice, na zahtevo pa jih da na razpolago tudi drugim vpletenim zainteresiranim stranem. Če je število vpletenih izvoznikov zelo veliko, se lahko namesto tega popolno besedilo pisne pritožbe posreduje samo pristojnim organom države izvoznice ali ustreznemu trgovinskemu združenju.

Člen 11

Preiskava

1.   Komisija pridobi vse informacije, za katere meni, da so potrebne za izvedbo preiskave.

2.   Zainteresirane strani lahko izrazijo svoja stališča v pisni obliki, tako da ustrezne informacije pošljejo Komisiji. Ta stališča se upoštevajo, če so podkrepljena z zadostnimi dokazi. Komisija lahko prejete informacije preveri pri zadevni državi upravičenki in vseh zainteresiranih straneh.

3.   Stranke, ki prejmejo vprašalnike, ki se uporabljajo v preiskavi, dobijo za odgovor na razpolago vsaj 30 dni časa. Dovoliti je mogoče podaljšanje navedenega 30-dnevnega obdobja, pri čemer se ustrezno upošteva časovne roke preiskave, pod pogojem, da stranka za tako podaljšanje prikaže ustrezne razloge v smislu svojih konkretnih okoliščin.

4.   Komisija lahko zahteva od držav članic, da priskrbijo informacije, države članice pa storijo vse potrebno, da takim zahtevam ugodijo.

5.   Komisija lahko od držav članic zahteva, da izvedejo vse potrebne preglede in preverjanja, predvsem med uvozniki, trgovci in proizvajalci Unije, in da izvedejo preiskave v tretjih državah, pod pogojem, da zadevni gospodarski subjekti dajo svoje soglasje in da je bila vlada zadevne države uradno obveščena in ni vložila nobenega ugovora. Države članice ukrenejo vse potrebno, da ugodijo takim zahtevam Komisije. Uradniki Komisije bodo pooblaščeni, če Komisija ali kaka država članica tako zahteva, da pomagajo uradnikom držav članic pri izvajanju njihovih nalog.

6.   V primerih, ko gre za veliko število zainteresiranih strani, vrst izdelkov ali transakcij, se lahko preiskava omeji na smiselno število strank, izdelkov ali transakcij, tako da uporabi vzorce, ki so statistično utemeljeni na osnovi informacij, ki so dostopne ob času izbora, ali pa se preiskava lahko omeji na največji reprezentativni obseg proizvodnje, prodaje ali izvoza, ki ga je mogoče dovolj dobro preiskati v času, ki je na razpolago. Končni izbor strank, vrst izdelkov ali transakcij v zvezi s temi določili vzorčenja izvede Komisija, vendar je dana prednost izbiranju vzorca ob hkratnem posvetovanju z zadevnimi strankami oz. njihovem soglašanju, pod pogojem, da se te stranke javijo in dostavijo zadostne informacije, tako da se lahko izbere reprezentativen vzorec. Kjer je odločeno, da se bodo jemali vzorci, obstaja pa določeno pomanjkanje sodelovanja med nekaterimi ali vsemi izbranimi stranmi, ki bo verjetno znatno vplivalo na izid preiskave, se lahko izbere nov vzorec. Vendar pa, če še naprej obstaja znatna stopnja pomanjkanja sodelovanja in ni dovolj časa za izbiro novega vzorca, veljajo relevantne določbe člena 13.

Člen 12

Preveritveni obiski

1.   Komisija lahko opravi obiske, da preveri evidence uvoznikov, izvoznikov, trgovcev, zastopnikov, proizvajalcev, trgovinskih združenj in organizacij ter drugih zainteresiranih strani, da bi preverila informacije o izdelkih, v zvezi s katerimi bi bilo treba sprejeti zaščitne ukrepe.

2.   Komisija lahko po potrebi izvede preiskave v tretjih državah, pod pogojem, da od ustreznih gospodarskih subjektov dobi soglasje, da nadalje uradno obvesti predstavnike vlade v zadevni državi in da slednja preiskavi ne ugovarja. Takoj ko dobi soglasje zadevnih gospodarskih subjektov, mora Komisija uradno obvestiti pristojne organe države izvoznice o imenih in naslovih gospodarskih subjektov, ki jih bo obiskala, in o dogovorjenih datumih obiskov.

3.   Zadevne gospodarske subjekte se obvesti o vrsti informacij, ki se bodo preverjale med preveritvenimi obiski, in o kakršnih koli informacijah, ki jih je treba predložiti med takšnimi obiski. Lahko se zahtevajo nadaljnje informacije.

4.   Pri preiskavah, ki se izvajajo na podlagi odstavkov 1, 2, in 3, Komisiji pomagajo uradniki tistih držav članic, ki to zahtevajo.

Člen 13

Nesodelovanje

1.   V primerih, ko katera koli od zainteresiranih strani ne dovoli dostopa do informacij ali ne dobavi potrebnih informacij v rokih, ki jih navaja ta uredba, ali pa močno ovira preiskavo, se lahko začasne ali dokončne ugotovitve, bodisi pozitivne bodisi negativne, oblikujejo na podlagi razpoložljivih dejstev. Če se ugotovi, da je katera koli od zainteresiranih strani predložila napačne ali zavajajoče informacije, se te informacije ne upoštevajo, uporabijo pa se lahko razpoložljiva dejstva. Zainteresirane strani se opozori na posledice nesodelovanja.

2.   Če informacije, ki jih predloži katera od zainteresiranih strani, niso idealne v vseh pogledih, se jih vseeno ne sme zanemariti, pod pogojem, da pomanjkljivosti niso takšne, da bi povzročile pretirane težave pri doseganju razumno točnih ugotovitev, in pod pogojem, da so informacije predložene na ustrezen način in pravočasno, da so preverljive in da je zainteresirana stran delovala po svojih najboljših zmožnostih.

3.   Če se dokazi ali informacije ne sprejmejo, mora biti stran, ki jih pošilja, takoj obveščena o razlogih za to in ji mora biti dana priložnost, da dostavi nadaljnje razlage v določenem časovnem roku. Če se razlage ocenijo kot nezadovoljive, se razlogi za zavrnitev takih dokazov ali informacij razkrijejo in navedejo v objavljenih ugotovitvah.

4.   Če ugotovitve temeljijo na določbah odstavka 1, vključno z informacijami, dostavljenimi v zahtevku, se, kjer je to izvedljivo in ob ustreznem upoštevanju rokov preiskave, preverijo na osnovi drugih neodvisnih virov, ki so morda na razpolago, kakršni so npr. objavljeni ceniki, uradne uvozne statistike in carinski podatki ali informacije, pridobljene od drugih zainteresiranih strani tekom preiskave.

Takšne informacije lahko vključujejo ustrezne podatke, ki se nanašajo na svetovni trg ali druge reprezentativne trge, kjer je primerno.

5.   Če zainteresirana stran ne sodeluje ali pa sodeluje le delno, tako da se pomembne informacije zaradi tega zadržujejo, je lahko izid za to stranko manj ugoden, kot bi bil, če bi sodelovala.

Člen 14

Dosje

1.   Če Komisija v skladu s členom 24(2) Uredbe o GSP začne preiskavo, pripravi dosje. Dosje vsebuje informacije, ki jih predložijo države članice, država upravičenka in zainteresirane strani, ter ustrezne informacije, ki jih je pridobila Komisija, pri tem pa je treba upoštevati obveznosti glede zaupnosti iz člena 38 Uredbe o GSP.

2.   Zadevna država upravičenka in zainteresirane strani, ki so se javile v skladu s členom 11(2), imajo na pisno zahtevo pravico dostopa do dosjeja. Pregledajo lahko vse informacije iz dosjeja, razen internih dokumentov, ki so jih pripravili organi EU ali njenih držav članic, pri tem pa morajo ustrezno upoštevati obveznosti glede zaupnosti iz člena 38 Uredbe o GSP. Na takšne informacije lahko odgovorijo, njihove pripombe pa se upoštevajo, če so v odgovoru zadostno utemeljene.

3.   Vsebina dosjeja upošteva določbe o zaupnosti v skladu s členom 38 uredbe o GSP.

Člen 15

Splošno zaslišanje

1.   Zadevna država upravičenka in zainteresirane strani, ki so se javile v skladu s členom 11(2), imajo pravico, da jih Komisija zasliši.

2.   Predložiti morajo pisno zahtevo v roku, določenem v obvestilu, ki je bilo objavljeno v Uradnem listu Evropske unije, pri čemer morajo dokazati, da je verjetno, da bo izid preiskave dejansko vplival nanje in da obstajajo posebni razlogi za njihovo ustno zaslišanje.

Člen 16

Posredovanje pooblaščenca za zaslišanje

1.   Država upravičenka in zainteresirane strani, ki so se javile v skladu s členom 11(2), lahko zahtevajo tudi, da posreduje pooblaščenec za zaslišanje. Pooblaščenec za zaslišanje obravnava zahtevke za dostop do dosjeja, nestrinjanja v zvezi z zaupnostjo dokumentov, zahtevke za podaljšanje rokov in zahtevke za zaslišanje.

2.   Če se organizira ustno zaslišanje pri pooblaščencu za zaslišanje, na njem sodelujejo ustrezne službe Komisije.

Člen 17

Razkritje

1.   Komisija razkrije podrobnosti, na katerih temeljijo bistvena dejstva in premisleki, na podlagi katerih sprejema odločitve.

2.   Razkritje se izvede pisno. Vsebuje ugotovitve Komisije ter odraža njen namen za ponovno uvedbo običajnih dajatev skupne carinske tarife ali za to, da tega ne namerava storiti.

3.   Razkritje se izvede čim prej ob ustreznem upoštevanju varstva zaupnih informacij, običajno pa najpozneje 45 dni pred sprejetjem dokončnega sklepa ali predložitvijo predloga Komisije za dokončno ukrepanje, v vsakem primeru pa pravočasno, da lahko zainteresirane strani predložijo svoje pripombe in jih lahko Komisija obravnava. Če Komisija ob tem času še ne more razkriti določenih dejstev ali premislekov, se ta razkrijejo pozneje v najkrajšem možnem času.

4.   To razkritje ne posega v nobeno morebitno poznejšo odločitev, toda če ta odločitev temelji na kakšnih drugačnih dejstvih ali premislekih, se ti razkrijejo v najkrajšem možnem času.

5.   Ugotovitve, predložene po razkritju, se upoštevajo samo, če so prejete v obdobju, ki ga za vsak primer določi Komisija, in traja najmanj 14 dni, ob ustreznem upoštevanju nujnosti zadeve.

Člen 18

Pregled

1.   Če se ponovno uvedejo običajne dajatve skupne carinske tarife, lahko vsaka zainteresirana stran predloži pisno zahtevo za ponovno uvedbo tarifnih preferencialov in navede dokaze prima facie, da razlogi, ki utemeljujejo ponovno uvedbo običajnih dajatev, niso več veljavni. Proizvajalci Unije lahko predložijo pisno zahtevo za podaljšanje obdobja ponovne uvedbe običajnih dajatev in predložijo dokaze prima facie, da so razlogi, ki utemeljujejo ponovno uvedbo običajnih dajatev, še vedno veljavni.

2.   Komisija lahko pregleda, ali je treba ponovno uvesti običajne dajatve skupne carinske tarife, če meni, da je ta pregled upravičen.

3.   Določbe tega poglavja se smiselno uporabljajo za pregled zaščitnih ukrepov.

Člen 19

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. avgusta 2013

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 303, 31.10.2012, str. 1.

1

---

| 5.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 293/22 |
| --- | --- | --- | --- |

5.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 293/22

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1084/2013

z dne 30. oktobra 2013

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Plátano de Canarias (ZGO)]

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1), zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) št. 1151/2012 je razveljavila in nadomestila Uredbo Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (2). |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) št. 1151/2012 je razveljavila in nadomestila Uredbo Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (2).

| (2) | V skladu s členom 6(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je bila vloga Španije za registracijo imena „Plátano de Canarias“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (3). |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 6(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je bila vloga Španije za registracijo imena „Plátano de Canarias“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (3).

| (3) | Ker v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006 Komisija ni prejela nobene izjave o ugovoru, bi bilo treba ime „Plátano de Canarias“ registrirati – |
| --- | --- |

(3)

Ker v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006 Komisija ni prejela nobene izjave o ugovoru, bi bilo treba ime „Plátano de Canarias“ registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime iz Priloge k tej uredbi se registrira.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 30. oktobra 2013

Za Komisijo V imenu predsednika

Dacian CIOLOȘ

Član Komisije

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

2

(3)  UL C 372, 1.12.2012, str. 9.

3

---

PRILOGA

Kmetijski proizvodi za prehrano ljudi, našteti v Prilogi I k Pogodbi:

Skupina 1.6.   Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

ŠPANIJA

Plátano de Canarias (ZGO)

---

| 5.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 293/24 |
| --- | --- | --- | --- |

5.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 293/24

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1085/2013

z dne 30. oktobra 2013

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Westfälischer Knochenschinken (ZGO)]

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1), zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s točko a) člena 50(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bila vloga Nemčije za registracijo imena „Westfälischer Knochenschinken“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s točko a) člena 50(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bila vloga Nemčije za registracijo imena „Westfälischer Knochenschinken“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2).

| (2) | Ker Komisija ni prejela nobene izjave o ugovoru v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012, bi bilo treba ime „Westfälischer Knochenschinken“ registrirati – |
| --- | --- |

(2)

Ker Komisija ni prejela nobene izjave o ugovoru v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012, bi bilo treba ime „Westfälischer Knochenschinken“ registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime iz Priloge k tej uredbi se registrira.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 30. oktobra 2013

Za Komisijo V imenu predsednika

Dacian CIOLOȘ

Član Komisije

---

(1)  UL L 343, 14.12 2012, str. 1.

1

(2)  UL C 102, 9.4.2013, str. 8.

2

---

PRILOGA

Kmetijski proizvodi za prehrano ljudi, našteti v Prilogi I k Pogodbi:

Skupina 1.2.   Mesni proizvodi

NEMČIJA

Westfälischer Knochenschinken (ZGO)

---

| 5.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 293/26 |
| --- | --- | --- | --- |

5.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 293/26

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1086/2013

z dne 30. oktobra 2013

o odobritvi večje spremembe specifikacije za ime, registrirano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Raschera (ZOP)]

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1), zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s prvim pododstavkom člena 53(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je Komisija proučila vlogo Italije za odobritev spremembe specifikacije za zaščiteno označbo porekla „Raschera“, registrirano v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1263/96 (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s prvim pododstavkom člena 53(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je Komisija proučila vlogo Italije za odobritev spremembe specifikacije za zaščiteno označbo porekla „Raschera“, registrirano v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1263/96 (2).

| (2) | Ker zadevna sprememba ni manjša v smislu člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012, je Komisija v skladu s členom 50(2)(a) navedene uredbe vlogo za spremembo objavila v Uradnem listu Evropske unije
   (3). |
| --- | --- |

(2)

Ker zadevna sprememba ni manjša v smislu člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012, je Komisija v skladu s členom 50(2)(a) navedene uredbe vlogo za spremembo objavila v Uradnem listu Evropske unije
   (3).

| (3) | Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobene izjave o ugovoru, je treba spremembo odobriti – |
| --- | --- |

(3)

Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobene izjave o ugovoru, je treba spremembo odobriti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sprememba specifikacije, objavljena v Uradnem listu Evropske unije v zvezi z imenom iz Priloge k tej uredbi, se odobri.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 30. oktobra 2013

Za Komisijo V imenu predsednika

Dacian CIOLOȘ

Član Komisije

---

(1)  UL L 343, 14.12 2012, str. 1.

1

(2)  UL L 163, 2.7.1996, str. 19.

2

(3)  UL C 109, 16.4.2013, str. 12.

3

---

PRILOGA

Kmetijski proizvodi za prehrano ljudi, našteti v Prilogi I k Pogodbi:

Skupina 1.3   Siri

ITALIJA

Raschera (ZOP)

---

| 5.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 293/28 |
| --- | --- | --- | --- |

5.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 293/28

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1087/2013

z dne 4. novembra 2013

o spremembi Uredbe (ES) št. 1005/2009 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s poročanjem o metilbromidu

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1005/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o snoveh, ki tanjšajo ozonski plašč (1) in zlasti člena 26(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Skladno s členom 26(1)(a) države članice vsako leto sporočijo količine metilbromida, ki so v skladu s členom 12(2) dovoljene za karantenske ukrepe in predtovorna opravila, ter količine metilbromida, ki so v skladu s členom 12(3) dovoljene za uporabo v nujnih primerih. |
| --- | --- |

(1)

Skladno s členom 26(1)(a) države članice vsako leto sporočijo količine metilbromida, ki so v skladu s členom 12(2) dovoljene za karantenske ukrepe in predtovorna opravila, ter količine metilbromida, ki so v skladu s členom 12(3) dovoljene za uporabo v nujnih primerih.

| (2) | Rok 18. marec 2010, ki ga navaja člen 12(1), je potekel, torej metilbromida ni več mogoče dajati na trg ter ga uporabljati za karantenske ukrepe in predtovorna opravila. Letno poročanje držav članic o količinah metilbromida, dovoljenih za karantenske ukrepe in predtovorna opravila v skladu s členom 12(2), je zato odveč. |
| --- | --- |

(2)

Rok 18. marec 2010, ki ga navaja člen 12(1), je potekel, torej metilbromida ni več mogoče dajati na trg ter ga uporabljati za karantenske ukrepe in predtovorna opravila. Letno poročanje držav članic o količinah metilbromida, dovoljenih za karantenske ukrepe in predtovorna opravila v skladu s členom 12(2), je zato odveč.

| (3) | Za začasno dovoljenje za metilbromid v nujnih primerih iz člena 12(3) je potreben poseben sklep Komisije za vsak primer posebej. Ker je obveznost poročanja lahko neposredno vključena v vsak poseben sklep, je letno poročanje držav članic odveč. |
| --- | --- |

(3)

Za začasno dovoljenje za metilbromid v nujnih primerih iz člena 12(3) je potreben poseben sklep Komisije za vsak primer posebej. Ker je obveznost poročanja lahko neposredno vključena v vsak poseben sklep, je letno poročanje držav članic odveč.

| (4) | Zato bi bilo člen 26(1)(a) treba črtati. |
| --- | --- |

(4)

Zato bi bilo člen 26(1)(a) treba črtati.

| (5) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 25(1) Uredbe (ES) št. 1005/2009 – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 25(1) Uredbe (ES) št. 1005/2009 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Člen 26(1)(a) Uredbe (ES) št. 1005/2009 se črta.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 4. novembra 2013

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 286, 31.10.2009, str. 1.

1

---

| 5.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 293/29 |
| --- | --- | --- | --- |

5.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 293/29

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1088/2013

z dne 4. novembra 2013

o spremembi Uredbe (ES) št. 1005/2009 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z zahtevki za uvozna in izvozna dovoljenja za proizvode in opremo, ki vsebujejo halone ali so od njih odvisni, za kritično uporabo v zrakoplovih

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1005/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o snoveh, ki tanjšajo ozonski plašč (1), in zlasti člena 18(9) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Za uvoz in izvoz proizvodov ter opreme, ki vsebujejo halone ali so od njih odvisni, za kritično uporabo v zrakoplovih iz točk 4.1 do 4.6 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1005/2009 je potrebno dovoljenje. |
| --- | --- |

(1)

Za uvoz in izvoz proizvodov ter opreme, ki vsebujejo halone ali so od njih odvisni, za kritično uporabo v zrakoplovih iz točk 4.1 do 4.6 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1005/2009 je potrebno dovoljenje.

| (2) | V členu 18(3) Uredbe (ES) št. 1005/2009 je seznam navedb, ki jih je treba vključiti v zahtevek za dovoljenje. Zaradi podrobnosti navedenega seznama je v praksi za vsak izvoz in vsak uvoz potrebno ločeno dovoljenje. |
| --- | --- |

(2)

V členu 18(3) Uredbe (ES) št. 1005/2009 je seznam navedb, ki jih je treba vključiti v zahtevek za dovoljenje. Zaradi podrobnosti navedenega seznama je v praksi za vsak izvoz in vsak uvoz potrebno ločeno dovoljenje.

| (3) | V primeru proizvodov in opreme, ki vsebujejo halone ali so od njih odvisni, za kritično uporabo v zrakoplovih iz točk 4.1 do 4.6 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1005/2009 obveznost, da se za vsak izvoz in uvoz pridobi ločeno dovoljenje, vzbuja skrb zaradi težav pri zagotavljanju pravočasnosti, ki so specifične za letalski sektor, saj je v nekaterih primerih treba pridobiti dovoljenje v zelo kratkem času, da bi se izognili odpovedi letov. V primerjavi z drugimi sektorji kritične uporabe halonov so uvozi in izvozi v letalskem sektorju že sami po sebi pogostejši, postopek pa je zelo repetitiven. |
| --- | --- |

(3)

V primeru proizvodov in opreme, ki vsebujejo halone ali so od njih odvisni, za kritično uporabo v zrakoplovih iz točk 4.1 do 4.6 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1005/2009 obveznost, da se za vsak izvoz in uvoz pridobi ločeno dovoljenje, vzbuja skrb zaradi težav pri zagotavljanju pravočasnosti, ki so specifične za letalski sektor, saj je v nekaterih primerih treba pridobiti dovoljenje v zelo kratkem času, da bi se izognili odpovedi letov. V primerjavi z drugimi sektorji kritične uporabe halonov so uvozi in izvozi v letalskem sektorju že sami po sebi pogostejši, postopek pa je zelo repetitiven.

| (4) | Za uvoz in izvoz proizvodov ter opreme, ki vsebujejo halone ali so od njih odvisni, za kritično uporabo v zrakoplovih iz točk 4.1 do 4.6 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1005/2009 ne veljajo količinske omejitve in se zato ne zahtevajo ločena dovoljenja za vsak izvoz in uvoz, ki bi jih bilo treba navzkrižno preverjati glede na količinske omejitve. |
| --- | --- |

(4)

Za uvoz in izvoz proizvodov ter opreme, ki vsebujejo halone ali so od njih odvisni, za kritično uporabo v zrakoplovih iz točk 4.1 do 4.6 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1005/2009 ne veljajo količinske omejitve in se zato ne zahtevajo ločena dovoljenja za vsak izvoz in uvoz, ki bi jih bilo treba navzkrižno preverjati glede na količinske omejitve.

| (5) | Gasilne aparate na zrakoplovu urejata Konvencija o mednarodnem civilnem letalstvu, ki določa skupne minimalne standarde za delovanje zrakoplovov in plovnost zrakoplovov v Prilogi 6 in Prilogi 8, in Uredba (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. februarja 2008 o skupnih predpisih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu (2). |
| --- | --- |

(5)

Gasilne aparate na zrakoplovu urejata Konvencija o mednarodnem civilnem letalstvu, ki določa skupne minimalne standarde za delovanje zrakoplovov in plovnost zrakoplovov v Prilogi 6 in Prilogi 8, in Uredba (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. februarja 2008 o skupnih predpisih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu (2).

| (6) | Zato bi bilo v posebnem primeru proizvodov in opreme, ki vsebujejo halone ali so od njih odvisni, za kritično uporabo v zrakoplovih iz točk 4.1 do 4.6 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1005/2009 treba seznam navedb, ki se zahtevajo v zahtevku za izdajo dovoljenja, poenostaviti, da se omogoči izdaja splošnih dovoljenj namesto ločenih dovoljenj za vsak uvoz in izvoz. |
| --- | --- |

(6)

Zato bi bilo v posebnem primeru proizvodov in opreme, ki vsebujejo halone ali so od njih odvisni, za kritično uporabo v zrakoplovih iz točk 4.1 do 4.6 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 1005/2009 treba seznam navedb, ki se zahtevajo v zahtevku za izdajo dovoljenja, poenostaviti, da se omogoči izdaja splošnih dovoljenj namesto ločenih dovoljenj za vsak uvoz in izvoz.

| (7) | Uredbo (ES) št. 1005/2009 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(7)

Uredbo (ES) št. 1005/2009 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (8) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 25(1) Uredbe (ES) št. 1005/2009 – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 25(1) Uredbe (ES) št. 1005/2009 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V členu 18(3) Uredbe (ES) št. 1005/2009 se doda naslednja točka (j):

| „(j) | z odstopanjem od točk (a) do (h) se v primeru uvoza in izvoza proizvodov in opreme, ki vsebujejo halone ali so od njih odvisni, za kritično uporabo v zrakoplovih iz točk 4.1 do 4.6 Priloge VI navedejo:






  (1) | namen in vrsta proizvodov ter opreme, ki bodo uvoženi ali izvoženi, kot je opisano v točkah 4.1 do 4.6 Priloge VI; |
| --- | --- | --- |

„(j)

z odstopanjem od točk (a) do (h) se v primeru uvoza in izvoza proizvodov in opreme, ki vsebujejo halone ali so od njih odvisni, za kritično uporabo v zrakoplovih iz točk 4.1 do 4.6 Priloge VI navedejo:

(1)

namen in vrsta proizvodov ter opreme, ki bodo uvoženi ali izvoženi, kot je opisano v točkah 4.1 do 4.6 Priloge VI;

| (2) | vrste halonov, ki jih proizvodi in oprema, ki bodo uvoženi ali izvoženi, vsebujejo ali so od njih odvisni; |
| --- | --- |

(2)

vrste halonov, ki jih proizvodi in oprema, ki bodo uvoženi ali izvoženi, vsebujejo ali so od njih odvisni;

| (3) | tarifna oznaka kombinirane nomenklature za proizvode in opremo, ki bodo uvoženi ali izvoženi.“ |
| --- | --- |

(3)

tarifna oznaka kombinirane nomenklature za proizvode in opremo, ki bodo uvoženi ali izvoženi.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 4. novembra 2013

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 286, 31.10.2009, str. 1.

1

(2)  UL L 79, 19.3.2008, str. 1.

2

---

| 5.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 293/31 |
| --- | --- | --- | --- |

5.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 293/31

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1089/2013

z dne 4. novembra 2013

o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede pogojev za registracijo aktivne snovi kieselgur (diatomejska zemlja)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (1) ter zlasti člena 13(2)(c) in člena 78(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Aktivna snov kieselgur (diatomejska zemlja) je bila z Direktivo Komisije 2008/127/ES (2) vključena v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS (3) v skladu s postopkom iz člena 24b Uredbe Komisije (ES) št. 2229/2004 (4). Odkar je Uredba (ES) št. 1107/2009 nadomestila Direktivo 91/414/EGS, se ta snov šteje za registrirano v skladu z navedeno uredbo in je na seznamu v delu A Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 (5). |
| --- | --- |

(1)

Aktivna snov kieselgur (diatomejska zemlja) je bila z Direktivo Komisije 2008/127/ES (2) vključena v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS (3) v skladu s postopkom iz člena 24b Uredbe Komisije (ES) št. 2229/2004 (4). Odkar je Uredba (ES) št. 1107/2009 nadomestila Direktivo 91/414/EGS, se ta snov šteje za registrirano v skladu z navedeno uredbo in je na seznamu v delu A Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 (5).

| (2) | V skladu s členom 25a Uredbe (ES) št. 2229/2004 je Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) 22. junija 2012 Komisiji predložila svoje stališče o osnutku poročila o pregledu kieselgurja (diatomejske zemlje). Agencija je svoje mnenje o kieselgurju (diatomejski zemlji) sporočila tudi prijavitelju. Komisija ga je pozvala, naj predloži pripombe na osnutek poročila o pregledu kieselgurja (diatomejske zemlje). Države članice in Komisija so osnutek poročila o pregledu in mnenje Agencije pregledale v Stalnem odboru za prehranjevalno verigo in zdravje živali ter osnutek poročila o pregledu pripravile 3. oktobra 2013 v obliki poročila Komisije o pregledu kieselgurja (diatomejske zemlje). |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 25a Uredbe (ES) št. 2229/2004 je Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) 22. junija 2012 Komisiji predložila svoje stališče o osnutku poročila o pregledu kieselgurja (diatomejske zemlje). Agencija je svoje mnenje o kieselgurju (diatomejski zemlji) sporočila tudi prijavitelju. Komisija ga je pozvala, naj predloži pripombe na osnutek poročila o pregledu kieselgurja (diatomejske zemlje). Države članice in Komisija so osnutek poročila o pregledu in mnenje Agencije pregledale v Stalnem odboru za prehranjevalno verigo in zdravje živali ter osnutek poročila o pregledu pripravile 3. oktobra 2013 v obliki poročila Komisije o pregledu kieselgurja (diatomejske zemlje).

| (3) | Potrjeno je bilo, da se aktivna snov kieselgur (diatomejska zemlja) šteje za registrirano v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009. |
| --- | --- |

(3)

Potrjeno je bilo, da se aktivna snov kieselgur (diatomejska zemlja) šteje za registrirano v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009.

| (4) | V skladu s členom 13(2) Uredbe (ES) št. 1107/2009 v povezavi s členom 6 Uredbe ter ob upoštevanju sedanjih znanstvenih in tehničnih dognanj je treba spremeniti pogoje za registracijo kieselgurja (diatomejske zemlje). Zlasti je primerno zahtevati dodatne potrditvene informacije. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 13(2) Uredbe (ES) št. 1107/2009 v povezavi s členom 6 Uredbe ter ob upoštevanju sedanjih znanstvenih in tehničnih dognanj je treba spremeniti pogoje za registracijo kieselgurja (diatomejske zemlje). Zlasti je primerno zahtevati dodatne potrditvene informacije.

| (5) | Prilogo k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Prilogo k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (6) | Državam članicam bi bilo treba zagotoviti dovolj časa, da spremenijo ali prekličejo registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo kieselgur (diatomejsko zemljo). |
| --- | --- |

(6)

Državam članicam bi bilo treba zagotoviti dovolj časa, da spremenijo ali prekličejo registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo kieselgur (diatomejsko zemljo).

| (7) | Za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo kieselgur (diatomejsko zemljo) in pri katerih države članice odobrijo prehodno obdobje v skladu s členom 46 Uredbe (ES) št. 1107/2009, bi moralo to obdobje poteči najpozneje osemnajst mesecev po začetku veljavnosti te uredbe. |
| --- | --- |

(7)

Za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo kieselgur (diatomejsko zemljo) in pri katerih države članice odobrijo prehodno obdobje v skladu s členom 46 Uredbe (ES) št. 1107/2009, bi moralo to obdobje poteči najpozneje osemnajst mesecev po začetku veljavnosti te uredbe.

| (8) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sprememba Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011

Del A Priloge k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Prehodni ukrepi

Države članice v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 po potrebi spremenijo ali prekličejo obstoječe registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo kieselgur (diatomejsko zemljo) kot aktivno snov, do 25. maja 2014.

Člen 3

Prehodno obdobje

Morebitno prehodno obdobje, ki ga države članice odobrijo v skladu s členom 46 Uredbe (ES) št. 1107/2009, je čim krajše, izteče pa se najpozneje 25. maja 2015.

Člen 4

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 4. novembra 2013

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 309, 24.11.2009, str. 1.

1

(2)  Direktiva Sveta 91/414/EGS z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (UL L 230, 19.8.1991, str. 1).

2

(3)  Direktiva Komisije 2008/127/ES z dne 18. decembra 2008 o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS zaradi vključitve nekaterih aktivnih snovi (UL L 344, 20.12.2008, str. 89).

3

(4)  Uredba Komisije (ES) št. 2229/2004 z dne 3. decembra 2004 o določitvi nadaljnjih podrobnih pravil za izvajanje četrte faze delovnega programa iz člena 8(2) Direktive Sveta 91/414/EGS (UL L 379, 24.12.2004, str. 13).

4

(5)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 540/2011 z dne 25. maja 2011 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta glede seznama registriranih aktivnih snovi (UL L 153, 11.6.2011, str. 1).

5

---

PRILOGA

V delu A Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 se vrstica 236 o aktivni snovi kieselgur (diatomejska zemlja) nadomesti z naslednjim:

| Št. | Splošno ime, identifikacijska številka | Ime po IUPAC | Čistost | Uveljavitev | Veljavnost registracije | Posebne določbe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „236 | kieselgur (diatomejska zemlja)
  št. CAS 61790-53-2
  št. CIPAC 647 | Kieselgur (no IUPAC name)
  Diatomaceous earth
  Amorphous silicon dioxide
  Silica
  Diatomite | Proizvod je sestavljen iz 100 % diatomejske zemlje.
  Največ 0,1 % delcev kristalnega silicijevega dioksida s premerom pod 50 μm. | 1. september 2009 | 31. avgust 2019 | DEL A
  Registrira se lahko samo kot insekticid ali akaricid, ki ga poklicni uporabniki uporabljajo v zaprtih prostorih.
  DEL B
  Za izvajanje enotnih načel iz člena 29(6) Uredbe (ES) št. 1107/2009 se upoštevajo ugotovitve iz poročila o pregledu kieselgurja (diatomejske zemlje) (SANCO/2617/2008) ter zlasti dodatka I in II h končni različici poročila, ki jo je Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali pripravil 3. oktobra 2013.
  V tej celoviti oceni morajo biti države članice zlasti pozorne na varnost izvajalcev in delavcev. Pogoji uporabe morajo vključevati uporabo ustrezne osebne zaščitne opreme in opreme za zaščito dihal. Če je potrebno, se v pogojih uporabe prepove prisotnost delavcev po uporabi zadevnega sredstva za obdobje, ki je primerno glede na tveganja, ki jih pomeni navedeno sredstvo.
  Zadevne države članice zagotovijo, da prijavitelji do 25. novembra 2015 Komisiji, državam članicam in Agenciji predložijo informacije o inhalacijski toksičnosti za potrditev poklicnih omejitev kieselgurja (diatomejske zemlje).“ |

Št.

Splošno ime, identifikacijska številka

Ime po IUPAC

Čistost

Uveljavitev

Veljavnost registracije

Posebne določbe

„236

kieselgur (diatomejska zemlja)

št. CAS 61790-53-2

št. CIPAC 647

Kieselgur (no IUPAC name)

Diatomaceous earth

Amorphous silicon dioxide

Silica

Diatomite

Proizvod je sestavljen iz 100 % diatomejske zemlje.

Največ 0,1 % delcev kristalnega silicijevega dioksida s premerom pod 50 μm.

1. september 2009

31. avgust 2019

DEL A

Registrira se lahko samo kot insekticid ali akaricid, ki ga poklicni uporabniki uporabljajo v zaprtih prostorih.

DEL B

Za izvajanje enotnih načel iz člena 29(6) Uredbe (ES) št. 1107/2009 se upoštevajo ugotovitve iz poročila o pregledu kieselgurja (diatomejske zemlje) (SANCO/2617/2008) ter zlasti dodatka I in II h končni različici poročila, ki jo je Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali pripravil 3. oktobra 2013.

V tej celoviti oceni morajo biti države članice zlasti pozorne na varnost izvajalcev in delavcev. Pogoji uporabe morajo vključevati uporabo ustrezne osebne zaščitne opreme in opreme za zaščito dihal. Če je potrebno, se v pogojih uporabe prepove prisotnost delavcev po uporabi zadevnega sredstva za obdobje, ki je primerno glede na tveganja, ki jih pomeni navedeno sredstvo.

Zadevne države članice zagotovijo, da prijavitelji do 25. novembra 2015 Komisiji, državam članicam in Agenciji predložijo informacije o inhalacijski toksičnosti za potrditev poklicnih omejitev kieselgurja (diatomejske zemlje).“

---

| 5.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 293/34 |
| --- | --- | --- | --- |

5.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 293/34

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1090/2013

z dne 4. novembra 2013

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Travia da Beira Baixa (ZOP)]

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1), zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 je začela veljati 3. januarja 2013. Razveljavila in nadomestila je Uredbo Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (2). |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 je začela veljati 3. januarja 2013. Razveljavila in nadomestila je Uredbo Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (2).

| (2) | V skladu s členom 6(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je bila vloga Portugalske za registracijo imena „Travia da Beira Baixa“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (3). |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 6(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je bila vloga Portugalske za registracijo imena „Travia da Beira Baixa“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (3).

| (3) | Ker v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006 Komisija ni prejela nobene izjave o ugovoru, bi bilo treba ime „Travia da Beira Baixa“ registrirati – |
| --- | --- |

(3)

Ker v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006 Komisija ni prejela nobene izjave o ugovoru, bi bilo treba ime „Travia da Beira Baixa“ registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime iz Priloge k tej uredbi se registrira.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 4. novembra 2013

Za Komisijo V imenu predsednika

Dacian CIOLOȘ

Član Komisije

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

2

(3)  UL C 353, 17.11.2012, str. 14.

3

---

PRILOGA

Kmetijski proizvodi za prehrano ljudi, našteti v Prilogi I k Pogodbi:

Skupina 1.4 –   Drugi proizvodi živalskega izvora (jajca, med, različni mlečni proizvodi razen masla itd.)

PORTUGALSKA

Travia da Beira Baixa (ZOP)

---

| 5.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 293/36 |
| --- | --- | --- | --- |

5.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 293/36

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1091/2013

z dne 4. novembra 2013

o dvestošesti spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z mrežo Al-Kaida

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 z dne 27. maja 2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z mrežo Al-Kaida (1), zlasti členov 7(1)(a), 7a(1) in 7a(5) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 navaja osebe, skupine in subjekte, ki jih zadeva zamrznitev sredstev in gospodarskih virov iz navedene uredbe. |
| --- | --- |

(1)

Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 navaja osebe, skupine in subjekte, ki jih zadeva zamrznitev sredstev in gospodarskih virov iz navedene uredbe.

| (2) | Odbor za sankcije Varnostnega sveta Združenih narodov (VSZN) je 18. oktobra 2013 sklenil dodati eno fizično osebo in en subjekt na seznam oseb, skupin in subjektov, za katere velja zamrznitev sredstev in gospodarskih virov. Dne 24. oktobra 2013 je odločil, da bo na seznam dodal še eno fizično osebo. Poleg tega je 16. oktobra 2013 sklenil spremeniti en vnos na seznamu. |
| --- | --- |

(2)

Odbor za sankcije Varnostnega sveta Združenih narodov (VSZN) je 18. oktobra 2013 sklenil dodati eno fizično osebo in en subjekt na seznam oseb, skupin in subjektov, za katere velja zamrznitev sredstev in gospodarskih virov. Dne 24. oktobra 2013 je odločil, da bo na seznam dodal še eno fizično osebo. Poleg tega je 16. oktobra 2013 sklenil spremeniti en vnos na seznamu.

| (3) | Prilogo I k Uredbi (ES) št. 881/2002 bi bilo zato treba ustrezno posodobiti. |
| --- | --- |

(3)

Prilogo I k Uredbi (ES) št. 881/2002 bi bilo zato treba ustrezno posodobiti.

| (4) | Da se zagotovi učinkovitost ukrepov iz te uredbe, bi morala ta uredba začeti veljati takoj – |
| --- | --- |

(4)

Da se zagotovi učinkovitost ukrepov iz te uredbe, bi morala ta uredba začeti veljati takoj –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 4. novembra 2013

Za Komisijo V imenu predsednika

Vodja službe za instrumente zunanje politike

---

(1)  UL L 139, 29.5.2002, str. 9.

1

---

PRILOGA

Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 se spremeni:

| (1) | pod naslov „Fizične osebe“ se dodajo naslednji vnosi:






  (a) | „Muhammad Jamal Abd-Al Rahim Ahmad Al-Kashif (tudi (a) Muhammad Jamal Abdo Al-Kashif, (b) Muhammad Jamal Abdo Al Kashef, (c) Muhammad Jamal Abd-Al Rahim Ahmad Al-Kashif, (d) Muhammad Jamal Abd-Al Rahim Al-Kashif, (e) Muhammad Jamal Abdu, (f) Muhammad Jamal, (g) Muhammad Jamal Abu Ahmad (privzeto ime), (h) Abu Ahmad (privzeto ime), (i) Abu Jamal (privzeto ime), (j) Muhammad Gamal Abu Ahmed, (k) Mohammad Jamal Abdo Ahmed (privzeto ime), (l) Muhammad Jamal Abduh (privzeto ime), (m) Muhammad Jamal Ahmad Abdu (privzeto ime), (n) Riyadh (privzeto ime)). Naslov: Egipt. Datum rojstva: (a) 1. 1. 1964, (b) 1. 2. 1964. Kraj rojstva: Kairo, Egipt. Državljanstvo: egiptovsko. Št. potnega lista: (a) številka egiptovskega potnega lista 6487, izdan 30. januarja 1986 na ime Muhammad Jamal Abdu, (b) egiptovski potni list, izdan leta 1993 na ime Muhammad Jamal Abd-Al Rahim Ahmad Al-Kashif, (c) jemenski potni list številka 388181 na ime Muhammad Jamal Abd-Al Rahim Al-Kashif. Datum uvrstitve na seznam iz člena 2a(4)(b): 21. oktober 2013.“ |
| --- | --- | --- |

(1)

pod naslov „Fizične osebe“ se dodajo naslednji vnosi:

(a)

„Muhammad Jamal Abd-Al Rahim Ahmad Al-Kashif (tudi (a) Muhammad Jamal Abdo Al-Kashif, (b) Muhammad Jamal Abdo Al Kashef, (c) Muhammad Jamal Abd-Al Rahim Ahmad Al-Kashif, (d) Muhammad Jamal Abd-Al Rahim Al-Kashif, (e) Muhammad Jamal Abdu, (f) Muhammad Jamal, (g) Muhammad Jamal Abu Ahmad (privzeto ime), (h) Abu Ahmad (privzeto ime), (i) Abu Jamal (privzeto ime), (j) Muhammad Gamal Abu Ahmed, (k) Mohammad Jamal Abdo Ahmed (privzeto ime), (l) Muhammad Jamal Abduh (privzeto ime), (m) Muhammad Jamal Ahmad Abdu (privzeto ime), (n) Riyadh (privzeto ime)). Naslov: Egipt. Datum rojstva: (a) 1. 1. 1964, (b) 1. 2. 1964. Kraj rojstva: Kairo, Egipt. Državljanstvo: egiptovsko. Št. potnega lista: (a) številka egiptovskega potnega lista 6487, izdan 30. januarja 1986 na ime Muhammad Jamal Abdu, (b) egiptovski potni list, izdan leta 1993 na ime Muhammad Jamal Abd-Al Rahim Ahmad Al-Kashif, (c) jemenski potni list številka 388181 na ime Muhammad Jamal Abd-Al Rahim Al-Kashif. Datum uvrstitve na seznam iz člena 2a(4)(b): 21. oktober 2013.“

| (b) | „Mohamed Lahbous (tudi (a) Mohamed Ennouini, (b) Hassan, (c) Hocine). Datum rojstva: 1978. Kraj rojstva: Mali. Državljanstvo: malijsko. Naslov: Mali. Datum uvrstitve na seznam iz člena 2a(4)(b): 24. oktober 2013.“ |
| --- | --- |

(b)

„Mohamed Lahbous (tudi (a) Mohamed Ennouini, (b) Hassan, (c) Hocine). Datum rojstva: 1978. Kraj rojstva: Mali. Državljanstvo: malijsko. Naslov: Mali. Datum uvrstitve na seznam iz člena 2a(4)(b): 24. oktober 2013.“

| (2) | Pod naslov „Pravne osebe, skupine in entitete“ se doda naslednji vnos:
  „Muhammad Jamal Network (tudi (a) MJN, (b) Muhammad Jamal Group, (c) Jamal Network, (d) Abu Ahmed Group, (e) Al-Qaida in Egypt, (f) AQE. Drugi podatki: deluje v Egiptu, Libiji in v Maliju. Datum uvrstitve na seznam iz člena 2a(4)(b): 21. oktober 2013.“ |
| --- | --- |

(2)

Pod naslov „Pravne osebe, skupine in entitete“ se doda naslednji vnos:

„Muhammad Jamal Network (tudi (a) MJN, (b) Muhammad Jamal Group, (c) Jamal Network, (d) Abu Ahmed Group, (e) Al-Qaida in Egypt, (f) AQE. Drugi podatki: deluje v Egiptu, Libiji in v Maliju. Datum uvrstitve na seznam iz člena 2a(4)(b): 21. oktober 2013.“

Muhammad Jamal Network

| (3) | Vnos „Mati ur-Rehman Ali Muhammad (tudi (a) Mati-ur Rehman, (b) Mati ur Rehman, (c) Matiur Rahman, (d) Matiur Rehman, (e) Matti al-Rehman, (f) Abdul Samad, (g) Samad Sial, (h) Abdul Samad Sial, (i) Ustad Talha, (j) Qari Mushtaq, (k) Tariq, (l) Hussain). Datum rojstva: približno leta 1977. Kraj rojstva: Chak številka 36/DNB, Rajkan, kolonija Madina, Bahawalpur, provinca Pandžab, Pakistan. Državljanstvo: pakistansko. Datum uvrstitve na seznam iz člena 2a(4)(b): 22. 8. 2011.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se nadomesti z:
  „Mati ur-Rehman Ali Muhammad (tudi (a) Mati-ur Rehman, (b) Mati ur Rehman, (c) Matiur Rahman, (d) Matiur Rehman, (e) Matti al-Rehman, (f) Abdul Samad, (g) Samad Sial, (h) Abdul Samad Sial, (i) Ustad Talha, (j) Qari Mushtaq, (k) Tariq, (l) Hussain). Datum rojstva: približno leta 1977. Kraj rojstva: Chak številka 36/DNB, Rajkan, kolonija Madina, Bahawalpur, provinca Pandžab, Pakistan. Državljanstvo: pakistansko. Drugi podatki: Fizični opis: 5 čevljev in 2 palca; 157,4 cm. Ime očeta: Ali Muhammad. Datum uvrstitve na seznam iz člena 2a(4)(b): 22. 8. 2011.“ |
| --- | --- |

(3)

Vnos „Mati ur-Rehman Ali Muhammad (tudi (a) Mati-ur Rehman, (b) Mati ur Rehman, (c) Matiur Rahman, (d) Matiur Rehman, (e) Matti al-Rehman, (f) Abdul Samad, (g) Samad Sial, (h) Abdul Samad Sial, (i) Ustad Talha, (j) Qari Mushtaq, (k) Tariq, (l) Hussain). Datum rojstva: približno leta 1977. Kraj rojstva: Chak številka 36/DNB, Rajkan, kolonija Madina, Bahawalpur, provinca Pandžab, Pakistan. Državljanstvo: pakistansko. Datum uvrstitve na seznam iz člena 2a(4)(b): 22. 8. 2011.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se nadomesti z:

„Mati ur-Rehman Ali Muhammad (tudi (a) Mati-ur Rehman, (b) Mati ur Rehman, (c) Matiur Rahman, (d) Matiur Rehman, (e) Matti al-Rehman, (f) Abdul Samad, (g) Samad Sial, (h) Abdul Samad Sial, (i) Ustad Talha, (j) Qari Mushtaq, (k) Tariq, (l) Hussain). Datum rojstva: približno leta 1977. Kraj rojstva: Chak številka 36/DNB, Rajkan, kolonija Madina, Bahawalpur, provinca Pandžab, Pakistan. Državljanstvo: pakistansko. Drugi podatki: Fizični opis: 5 čevljev in 2 palca; 157,4 cm. Ime očeta: Ali Muhammad. Datum uvrstitve na seznam iz člena 2a(4)(b): 22. 8. 2011.“

Ali Muhammad

---

| 5.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 293/38 |
| --- | --- | --- | --- |

5.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 293/38

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1092/2013

z dne 4. novembra 2013

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 4. novembra 2013

Za Komisijo V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | AL | 50,8 |
| MA | 41,9 |
| MK | 59,5 |
| TR | 75,3 |
| ZZ | 56,9 |
| 0707 00 05 | AL | 54,1 |
| EG | 180,4 |
| MK | 66,2 |
| TR | 147,3 |
| ZZ | 112,0 |
| 0709 93 10 | AL | 50,7 |
| TR | 120,6 |
| ZZ | 85,7 |
| 0805 50 10 | CL | 81,7 |
| TR | 80,7 |
| ZA | 54,2 |
| ZZ | 72,2 |
| 0806 10 10 | BR | 225,0 |
| TR | 173,7 |
| ZZ | 199,4 |
| 0808 10 80 | CL | 210,3 |
| NZ | 175,8 |
| US | 146,6 |
| ZA | 122,1 |
| ZZ | 163,7 |
| 0808 30 90 | CN | 85,6 |
| TR | 119,7 |
| ZZ | 102,7 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

AL

50,8

MA

41,9

MK

59,5

TR

75,3

ZZ

56,9

0707 00 05

AL

54,1

EG

180,4

MK

66,2

TR

147,3

ZZ

112,0

0709 93 10

AL

50,7

TR

120,6

ZZ

85,7

0805 50 10

CL

81,7

TR

80,7

ZA

54,2

ZZ

72,2

0806 10 10

BR

225,0

TR

173,7

ZZ

199,4

0808 10 80

CL

210,3

NZ

175,8

US

146,6

ZA

122,1

ZZ

163,7

0808 30 90

CN

85,6

TR

119,7

ZZ

102,7

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 5.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 293/40 |
| --- | --- | --- | --- |

5.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 293/40

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 31. oktobra 2013

o spremembi odločb 2005/734/ES, 2006/415/ES in 2007/25/ES glede njihovega obdobja uporabe

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 7148)

(Besedilo velja za EGP)

(2013/635/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 89/662/EGS z dne 11. decembra 1989 o veterinarskih pregledih v trgovini znotraj Skupnosti glede na vzpostavitev notranjega trga (1) in zlasti člena 9(4) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 90/425/EGS z dne 26. junija 1990 o veterinarskih in zootehničnih pregledih, ki se zaradi vzpostavitve notranjega trga izvajajo v trgovini znotraj Skupnosti z nekaterimi živimi živalmi in proizvodi (2), ter zlasti člena 10(4) Direktive,

ob upoštevanju Uredbe (ES) Evropskega parlamenta in Sveta št. 998/2003 z dne 26. maja 2003 o zahtevah v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki se uporabljajo za netrgovske premike hišnih živali, in o spremembi Direktive Sveta 92/65/EGS (3) ter zlasti člena 18 Uredbe,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2005/94/ES z dne 20. decembra 2005 o ukrepih Skupnosti za obvladovanje aviarne influence in razveljavitvi Direktive 92/40/EGS (4) ter zlasti člena 63(3) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločbe Komisije 2005/734/ES (5), 2006/415/ES (6) in 2007/25/ES (7) so bile sprejete zaradi izbruhov visokopatogene aviarne influence podtipa H5N1, da bi se zaščitilo zdravje živali in ljudi v Uniji. |
| --- | --- |

(1)

Odločbe Komisije 2005/734/ES (5), 2006/415/ES (6) in 2007/25/ES (7) so bile sprejete zaradi izbruhov visokopatogene aviarne influence podtipa H5N1, da bi se zaščitilo zdravje živali in ljudi v Uniji.

| (2) | Odločba 2005/734/ES določa ukrepe biološke varnosti za zmanjšanje tveganja prenosa visokopatogene aviarne influence podtipa H5N1 s ptic, ki živijo v divjini, na perutnino in druge ptice v ujetništvu ter vzpostavlja sistem zgodnjega odkrivanja na območjih z izrazitim tveganjem. Odločba 2006/415/ES določa nekatere zaščitne ukrepe, ki se uporabljajo v primeru izbruha visokopatogene aviarne influence podtipa H5N1 pri perutnini v državi članici ter vključujejo vzpostavitev območij A in B po sumu ali potrditvi izbruha navedene bolezni. Poleg tega Odločba 2007/25/ES določa nekatere zaščitne ukrepe v zvezi z visokopatogeno aviarno influenco in premiki hišnih ptic, ki spremljajo svoje lastnike, v Unijo. |
| --- | --- |

(2)

Odločba 2005/734/ES določa ukrepe biološke varnosti za zmanjšanje tveganja prenosa visokopatogene aviarne influence podtipa H5N1 s ptic, ki živijo v divjini, na perutnino in druge ptice v ujetništvu ter vzpostavlja sistem zgodnjega odkrivanja na območjih z izrazitim tveganjem. Odločba 2006/415/ES določa nekatere zaščitne ukrepe, ki se uporabljajo v primeru izbruha visokopatogene aviarne influence podtipa H5N1 pri perutnini v državi članici ter vključujejo vzpostavitev območij A in B po sumu ali potrditvi izbruha navedene bolezni. Poleg tega Odločba 2007/25/ES določa nekatere zaščitne ukrepe v zvezi z visokopatogeno aviarno influenco in premiki hišnih ptic, ki spremljajo svoje lastnike, v Unijo.

| (3) | Ukrepi iz navedenih odločb se uporabljajo do 31. decembra 2013. Vendar se izbruhi visokopatogene aviarne influence podtipa H5N1 pri divjih pticah in perutnini še vedno pojavljajo v tretjih državah, zaradi česar pomenijo tveganje za zdravje živali in ljudi v Uniji. |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi iz navedenih odločb se uporabljajo do 31. decembra 2013. Vendar se izbruhi visokopatogene aviarne influence podtipa H5N1 pri divjih pticah in perutnini še vedno pojavljajo v tretjih državah, zaradi česar pomenijo tveganje za zdravje živali in ljudi v Uniji.

| (4) | Zaradi epidemiološkega stanja v zvezi z visokopatogeno aviarno influenco podtipa H5N1 je primerno še naprej zmanjševati tveganja, ki so posledica navedene okužbe, z ohranjanjem ukrepov biološke varnosti, sistemi zgodnjega odkrivanja in nekaterimi zaščitnimi ukrepi v zvezi z izbruhi pri perutnini in premiki hišnih ptic iz tretjih držav v Unijo. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi epidemiološkega stanja v zvezi z visokopatogeno aviarno influenco podtipa H5N1 je primerno še naprej zmanjševati tveganja, ki so posledica navedene okužbe, z ohranjanjem ukrepov biološke varnosti, sistemi zgodnjega odkrivanja in nekaterimi zaščitnimi ukrepi v zvezi z izbruhi pri perutnini in premiki hišnih ptic iz tretjih držav v Unijo.

| (5) | Poleg tega je zunanja ocena (8) mreže Unije za odzive v izrednih razmerah v letu 2012 pokazala, da države članice menijo, da so zaščitni ukrepi v zvezi z izbruhi aviarne influence, vključno s tistimi iz Odločbe 2006/415/ES, sprejeti na ravni Unije, pomembni in učinkoviti. |
| --- | --- |

(5)

Poleg tega je zunanja ocena (8) mreže Unije za odzive v izrednih razmerah v letu 2012 pokazala, da države članice menijo, da so zaščitni ukrepi v zvezi z izbruhi aviarne influence, vključno s tistimi iz Odločbe 2006/415/ES, sprejeti na ravni Unije, pomembni in učinkoviti.

| (6) | Zato bi bilo treba obdobje uporabe odločb 2005/734/ES, 2006/415/ES in 2007/25/ES podaljšati do 31. decembra 2015. |
| --- | --- |

(6)

Zato bi bilo treba obdobje uporabe odločb 2005/734/ES, 2006/415/ES in 2007/25/ES podaljšati do 31. decembra 2015.

| (7) | Odločbe 2005/734/ES, 2006/415/ES in 2007/25/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(7)

Odločbe 2005/734/ES, 2006/415/ES in 2007/25/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (8) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

V členu 4 Odločbe 2005/734/ES se datum „31. decembra 2013“ nadomesti z „31. decembra 2015“.

Člen 2

V členu 12 Odločbe 2006/415/ES se datum „31. decembra 2013“ nadomesti z „31. decembra 2015“.

Člen 3

V členu 6 Odločbe 2007/25/ES se datum „31. decembra 2013“ nadomesti z „31. decembra 2015“.

Člen 4

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 31. oktobra 2013

Za Komisijo

Tonio BORG

Član Komisije

---

(1)  UL L 395, 30.12.1989, str. 13.

1

(2)  UL L 224, 18.8.1990, str. 29.

2

(3)  UL L 146, 13.6.2003, str. 1.

3

(4)  UL L 10, 14.1.2006, str. 16.

4

(5)  Odločba Komisije 2005/734/ES z dne 19. oktobra 2005 o določitvi ukrepov biološke varnosti za zmanjšanje tveganja prenosa visoko patogene aviarne influence, ki jo povzroča virus influence A H5N1, s ptic, ki živijo v divjini, na perutnino in druge ptice v ujetništvu ter zagotavljanje sistema zgodnjega odkrivanja na območjih z izrazitim tveganjem (UL L 274, 20.10.2005, str. 105).

5

(6)  Odločba Komisije 2006/415/ES z dne 14. junija 2006 o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi z visoko patogeno aviarno influenco podtipa H5N1 pri perutnini v Skupnosti in razveljavitvi Odločbe 2006/135/ES (UL L 164, 16.6.2006, str. 51).

6

(7)  Odločba Komisije 2007/25/ES z dne 22. decembra 2006 glede nekaterih zaščitnih ukrepov v zvezi z visoko patogeno aviarno influenco in premiki hišnih ptic, ki spremljajo svoje lastnike v Skupnost (UL L 8, 13.1.2007, str. 29).

7

(8)  http://ec.europa.eu/food/animal/diseases/strategy/pillars/docs/23_final_report_eu_rapid_response.pdf

8

---

| 5.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 293/42 |
| --- | --- | --- | --- |

5.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 293/42

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 31. oktobra 2013

o spremembi Odločbe 2008/866/ES o nujnih ukrepih za začasno prekinitev uvoza iz Peruja nekaterih živih školjk za prehrano ljudi glede obdobja uporabe

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 7162)

(Besedilo velja za EGP)

(2013/636/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (1) in zlasti člena 53(1)(b)(i) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 178/2002 določa splošna načela, ki na ravni Unije in nacionalni ravni urejajo živila in krmo na splošno ter zlasti varnost živil in krme. Določa tudi nujne ukrepe, kadar je očitno, da živila ali krma, uvožena iz tretje države, zelo verjetno pomeni resno tveganje za zdravje ljudi in živali ali za okolje, in kadar takega tveganja ni mogoče zadovoljivo obvladati z ukrepi, ki jih sprejmejo zadevne države članice. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 178/2002 določa splošna načela, ki na ravni Unije in nacionalni ravni urejajo živila in krmo na splošno ter zlasti varnost živil in krme. Določa tudi nujne ukrepe, kadar je očitno, da živila ali krma, uvožena iz tretje države, zelo verjetno pomeni resno tveganje za zdravje ljudi in živali ali za okolje, in kadar takega tveganja ni mogoče zadovoljivo obvladati z ukrepi, ki jih sprejmejo zadevne države članice.

| (2) | Po izbruhu hepatitisa A pri ljudeh, povezanega z uživanjem školjk, uvoženih iz Peruja in kontaminiranih z virusom hepatitisa A (HAV), je bila sprejeta Odločba Komisije 2008/866/ES z dne 12. novembra 2008 o nujnih ukrepih za začasno prekinitev uvoza iz Peruja nekaterih živih školjk za prehrano ljudi (2). Navedena odločba se je prvotno uporabljala do 31. marca 2009, vendar je bilo to obdobje uporabe podaljšano do 30. novembra 2013 z Izvedbenim sklepom Komisije 2012/729/EU z dne 23. novembra 2012 o spremembi Odločbe 2008/866/ES o nujnih ukrepih za začasno prekinitev uvoza iz Peruja nekaterih živih školjk za prehrano ljudi glede obdobja uporabe (3). |
| --- | --- |

(2)

Po izbruhu hepatitisa A pri ljudeh, povezanega z uživanjem školjk, uvoženih iz Peruja in kontaminiranih z virusom hepatitisa A (HAV), je bila sprejeta Odločba Komisije 2008/866/ES z dne 12. novembra 2008 o nujnih ukrepih za začasno prekinitev uvoza iz Peruja nekaterih živih školjk za prehrano ljudi (2). Navedena odločba se je prvotno uporabljala do 31. marca 2009, vendar je bilo to obdobje uporabe podaljšano do 30. novembra 2013 z Izvedbenim sklepom Komisije 2012/729/EU z dne 23. novembra 2012 o spremembi Odločbe 2008/866/ES o nujnih ukrepih za začasno prekinitev uvoza iz Peruja nekaterih živih školjk za prehrano ljudi glede obdobja uporabe (3).

| (3) | Perujski pristojni organ je predložil dodatne informacije o popravnih ukrepih, ki so bili izvedeni za odpravo ugotovljenih pomanjkljivosti v sistemu nadzora nekaterih živih školjk. Vendar številna nerešena vprašanja ostajajo odprta. Zlasti lanskoletni rezultati programa spremljanja ne vključujejo podatkov o nadzoru donaksov (Donax spp), ki so bili ugotovljeni kot izvor izbruha. Zato ni mogoče skleniti, da jamstva, ki jih je do zdaj predložil perujski pristojni organ, zadoščajo za odpravo nujnih ukrepov. |
| --- | --- |

(3)

Perujski pristojni organ je predložil dodatne informacije o popravnih ukrepih, ki so bili izvedeni za odpravo ugotovljenih pomanjkljivosti v sistemu nadzora nekaterih živih školjk. Vendar številna nerešena vprašanja ostajajo odprta. Zlasti lanskoletni rezultati programa spremljanja ne vključujejo podatkov o nadzoru donaksov (Donax spp), ki so bili ugotovljeni kot izvor izbruha. Zato ni mogoče skleniti, da jamstva, ki jih je do zdaj predložil perujski pristojni organ, zadoščajo za odpravo nujnih ukrepov.

| (4) | Konec obdobja uporabe Odločbe 2008/866/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Konec obdobja uporabe Odločbe 2008/866/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

V členu 5 Odločbe 2008/866/ES se datum „30. novembra 2013“ nadomesti z datumom „30. novembra 2014“.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 31. oktobra 2013

Za Komisijo

Tonio BORG

Član Komisije

---

(1)  UL L 31, 1.2.2002, str. 1.

1

(2)  UL L 307, 18.11.2008, str. 9.

2

(3)  UL L 327, 27.11.2012, str. 56.

3

---