# Europeiska unionens L 2/2014

| | ISSN 1977-0820
  doi:10.3000/19770820.L_2014.002.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 2 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | femtiosjunde årgången7 januari 2014 |

ISSN 1977-0820

doi:10.3000/19770820.L_2014.002.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 2

Svensk utgåva

Lagstiftning

femtiosjunde årgången7 januari 2014

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 4/2014 av den 6 januari 2014 om ändring av förordning (EG) nr 640/2009 om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/32/EG avseende krav på ekodesign för elektriska motorer (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 5/2014 av den 6 januari 2014 om ändring av direktiv 2008/38/EG om upprättande av en förteckning över användningsområden för djurfoder för särskilda näringsbehov (
  1
  ) | 3 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 6/2014 av den 6 januari 2014 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 10 |
| | | RIKTLINJER |
| | | 2014/2/EU |
| | * | Europeiska centralbankens riktlinje av den 25 juli 2013 om statistik över den offentliga förvaltningens finanser (ECB/2013/23) | 12 |
| | | 2014/3/EU |
| | * | Europeiska centralbankens riktlinje av den 25 juli 2013 om Europeiska centralbankens krav på rapportering av kvartalsvis statistik över finansräkenskaper (ECB/2013/24) | 34 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens förordning (EU) nr 4/2014 av den 6 januari 2014 om ändring av förordning (EG) nr 640/2009 om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/32/EG avseende krav på ekodesign för elektriska motorer (
  1
  )

1

1

*

Kommissionens förordning (EU) nr 5/2014 av den 6 januari 2014 om ändring av direktiv 2008/38/EG om upprättande av en förteckning över användningsområden för djurfoder för särskilda näringsbehov (
  1
  )

1

3

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 6/2014 av den 6 januari 2014 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

10

RIKTLINJER

2014/2/EU

*

Europeiska centralbankens riktlinje av den 25 juli 2013 om statistik över den offentliga förvaltningens finanser (ECB/2013/23)

(ECB/2013/23)

12

2014/3/EU

*

Europeiska centralbankens riktlinje av den 25 juli 2013 om Europeiska centralbankens krav på rapportering av kvartalsvis statistik över finansräkenskaper (ECB/2013/24)

(ECB/2013/24)

34

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 7.1.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 2/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 2/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 4/2014

av den 6 januari 2014

om ändring av förordning (EG) nr 640/2009 om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/32/EG avseende krav på ekodesign för elektriska motorer

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/125/EG av den 21 oktober 2009 om upprättande av en ram för att fastställa krav på ekodesign för energirelaterade produkter (1), särskilt artikel 15.1,

efter samråd med samrådsforumet för ekodesign, och

av följande skäl:

| (1) | Erfarenheterna från genomförandet av kommissionens förordning (EG) nr 640/2009 (2) har visat att vissa bestämmelser i den förordningen måste ändras för att undvika oönskade effekter på marknaden för motorer och på prestandan för de produkter som omfattas av den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

Erfarenheterna från genomförandet av kommissionens förordning (EG) nr 640/2009 (2) har visat att vissa bestämmelser i den förordningen måste ändras för att undvika oönskade effekter på marknaden för motorer och på prestandan för de produkter som omfattas av den förordningen.

| (2) | Den senaste tidens utveckling på marknaden för elektriska motorer har lett till förändringar av de gränsvärden för höjd, högsta och lägsta lufttemperatur och kylvattentemperatur som gäller för att det ska anses att en motor arbetar under extrema förhållanden och att det följaktligen behövs en särskild design. Denna utveckling måste återspeglas i förordningen. |
| --- | --- |

(2)

Den senaste tidens utveckling på marknaden för elektriska motorer har lett till förändringar av de gränsvärden för höjd, högsta och lägsta lufttemperatur och kylvattentemperatur som gäller för att det ska anses att en motor arbetar under extrema förhållanden och att det följaktligen behövs en särskild design. Denna utveckling måste återspeglas i förordningen.

| (3) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 19.1 i direktiv 2009/125/EG. |
| --- | --- |

(3)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 19.1 i direktiv 2009/125/EG.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar av förordning (EG) nr 640/2009

Förordning (EG) nr 640/2009 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 1 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 1
  Syfte och tillämpningsområde
  1.   I denna förordning fastställs ekodesignkrav för utsläppande på marknaden och ibruktagande av motorer, inbegripet sådana som är inbyggda i andra produkter.
  2.   Denna förordning ska inte tillämpas på






  a) | motorer som är utformade för att arbeta helt nedsänkta i en vätska, |
| --- | --- | --- |

1.

Artikel 1 ska ersättas med följande:

”Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

1.   I denna förordning fastställs ekodesignkrav för utsläppande på marknaden och ibruktagande av motorer, inbegripet sådana som är inbyggda i andra produkter.

2.   Denna förordning ska inte tillämpas på

a)

motorer som är utformade för att arbeta helt nedsänkta i en vätska,

| b) | motorer som är inbyggda i en produkt (till exempel växel, pump, fläkt eller kompressor) och vars energiprestanda inte kan testas fristående från produkten, |
| --- | --- |

b)

motorer som är inbyggda i en produkt (till exempel växel, pump, fläkt eller kompressor) och vars energiprestanda inte kan testas fristående från produkten,

| c) | motorer som är utformade för att arbeta endast






  i) | på höjder över 4 000 meter över havet, |
| --- | --- | --- |

c)

motorer som är utformade för att arbeta endast

i)

på höjder över 4 000 meter över havet,

| ii) | vid lufttemperaturer som överstiger 60 °C, |
| --- | --- |

ii)

vid lufttemperaturer som överstiger 60 °C,

| iii) | vid en högsta arbetstemperatur som överstiger 400 °C, |
| --- | --- |

iii)

vid en högsta arbetstemperatur som överstiger 400 °C,

| iv) | vid lufttemperaturer som understiger – 30 °C för alla motorer eller 0 °C för motorer med vattenkylning, |
| --- | --- |

iv)

vid lufttemperaturer som understiger – 30 °C för alla motorer eller 0 °C för motorer med vattenkylning,

| v) | med kylvattentemperaturer som understiger 0 °C eller överstiger 32 °C vid inloppet till produkten, eller |
| --- | --- |

v)

med kylvattentemperaturer som understiger 0 °C eller överstiger 32 °C vid inloppet till produkten, eller

| vi) | i explosionsfarliga omgivningar enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 94/9/EG (3), |
| --- | --- |

vi)

i explosionsfarliga omgivningar enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 94/9/EG (3),

| d) | motorbromsar,
  utom beträffande informationskraven i punkterna 2.3–2.6 och 2.12 i bilaga I. |
| --- | --- |

d)

motorbromsar,

utom beträffande informationskraven i punkterna 2.3–2.6 och 2.12 i bilaga I.

(3)  EGT L 100, 19.4.1994, s. 1.”"

| 2. | Bilaga I till förordning (EG) nr 640/2009 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

2.

Bilaga I till förordning (EG) nr 640/2009 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska börja tillämpas sex månader efter ikraftträdandedagen.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 6 januari 2014.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 285, 31.10.2009, s. 10.

1

(2)  EUT L 191, 23.7.2009, s. 26.

2

---

BILAGA

Ändringar av bilaga I till förordning (EG) nr 640/2009

I punkt 2 i bilaga I ska följande stycke läggas till efter tredje stycket:

”Om märkplåtens storlek gör det omöjligt att ange all information enligt punkt 1 ska endast nominell effekt (η) vid full märklast och märkspänning (UN) anges.”

---

| 7.1.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 2/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 2/3

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 5/2014

av den 6 januari 2014

om ändring av direktiv 2008/38/EG om upprättande av en förteckning över användningsområden för djurfoder för särskilda näringsbehov

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 767/2009 av den 13 juli 2009 om utsläppande på marknaden och användning av foder, om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 och om upphävande av rådets direktiv 79/373/EEG, kommissionens direktiv 80/511/EEG, rådets direktiv 82/471/EEG, 83/228/EEG, 93/74/EEG, 93/113/EG och 96/25/EG samt kommissionens beslut 2004/217/EG (1), särskilt artikel 10.5, och

av följande skäl:

| (1) | Flera ansökningar om godkännande i enlighet med artikel 32.2 i förordning (EG) nr 767/2009 har lämnats in till kommissionen före den 1 september 2010 för att uppdatera förteckningen över användningsområden som nämns i artikel 10 i den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

Flera ansökningar om godkännande i enlighet med artikel 32.2 i förordning (EG) nr 767/2009 har lämnats in till kommissionen före den 1 september 2010 för att uppdatera förteckningen över användningsområden som nämns i artikel 10 i den förordningen.

| (2) | Vissa av ansökningarna gäller ändringar av villkoren i samband med de särskilda näringsbehoven ”Näringsmässig återhämtning, konvalescens” för hundar och ”Stabilisering av den fysiologiska matsmältningen” för foder som kan innehålla tillsatser i koncentrationer högre än 100 gånger den relevanta fastställda högsta tillåtna halten i helfoder som avses i artikel 8.2 i förordning (EG) nr 767/2009. Övriga ansökningar gäller nya särskilda näringsbehov med avseende på kravet i artikel 8.2 i förordning (EG) nr 767/2009. |
| --- | --- |

(2)

Vissa av ansökningarna gäller ändringar av villkoren i samband med de särskilda näringsbehoven ”Näringsmässig återhämtning, konvalescens” för hundar och ”Stabilisering av den fysiologiska matsmältningen” för foder som kan innehålla tillsatser i koncentrationer högre än 100 gånger den relevanta fastställda högsta tillåtna halten i helfoder som avses i artikel 8.2 i förordning (EG) nr 767/2009. Övriga ansökningar gäller nya särskilda näringsbehov med avseende på kravet i artikel 8.2 i förordning (EG) nr 767/2009.

| (3) | Dessutom har kommissionen tagit emot en ansökan i enlighet med artikel 10 i förordning (EG) nr 767/2009 om att lägga till det särskilda näringsbehovet ”Minskning av jodhalter i foder i fall av hypertyreos” för katter. |
| --- | --- |

(3)

Dessutom har kommissionen tagit emot en ansökan i enlighet med artikel 10 i förordning (EG) nr 767/2009 om att lägga till det särskilda näringsbehovet ”Minskning av jodhalter i foder i fall av hypertyreos” för katter.

| (4) | Ett särskilt utfodringssätt är att ge en bolus. För att garantera en lämplig och säker användning av bolus som foder för särskilda näringsbehov bör allmänna krav fastställas för de villkor som är förknippade med vissa användningsområden. |
| --- | --- |

(4)

Ett särskilt utfodringssätt är att ge en bolus. För att garantera en lämplig och säker användning av bolus som foder för särskilda näringsbehov bör allmänna krav fastställas för de villkor som är förknippade med vissa användningsområden.

| (5) | Kommissionen gjorde alla ansökningar med tillhörande akter tillgängliga för medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen gjorde alla ansökningar med tillhörande akter tillgängliga för medlemsstaterna.

| (6) | De akter som ingår i ansökningarna visar att de olika fodrens specifika sammansättning uppfyller de särskilda näringsbehoven ”Näringsmässig återhämtning, konvalescens” för hundar, ”Stabilisering av den fysiologiska matsmältningen”, ”Minskning av jodhalter i foder i fall av hypertyreos” för katter, ”Stödja förberedelser för och återhämtning från sport” för hästdjur, ”Ersättning av otillräcklig järntillgänglighet efter födseln” för diande smågrisar och kalvar, ”Stödja regenerering av hovar, fötter och hud” för hästar, idisslare och svin, ”Stödja förberedelserna för brunst och fortplantning” för däggdjur och fåglar samt ”Långsiktig försörjning av betande djur med spårelement och/eller vitaminer” för idisslare med fungerande våm. |
| --- | --- |

(6)

De akter som ingår i ansökningarna visar att de olika fodrens specifika sammansättning uppfyller de särskilda näringsbehoven ”Näringsmässig återhämtning, konvalescens” för hundar, ”Stabilisering av den fysiologiska matsmältningen”, ”Minskning av jodhalter i foder i fall av hypertyreos” för katter, ”Stödja förberedelser för och återhämtning från sport” för hästdjur, ”Ersättning av otillräcklig järntillgänglighet efter födseln” för diande smågrisar och kalvar, ”Stödja regenerering av hovar, fötter och hud” för hästar, idisslare och svin, ”Stödja förberedelserna för brunst och fortplantning” för däggdjur och fåglar samt ”Långsiktig försörjning av betande djur med spårelement och/eller vitaminer” för idisslare med fungerande våm.

| (7) | Dessutom visade utvärderingen att de aktuella fodren inte har några negativa konsekvenser för djurhälsa, människors hälsa, miljö eller djurskydd. Utvärderingen av akterna omfattade kontroll av att uppgifter om hög halt av en viss fodertillsats innebär en betydande halt av respektive tillsats som ligger nära den relevanta fastställda högsta tillåtna halten i helfoder men inte överskrider denna halt. |
| --- | --- |

(7)

Dessutom visade utvärderingen att de aktuella fodren inte har några negativa konsekvenser för djurhälsa, människors hälsa, miljö eller djurskydd. Utvärderingen av akterna omfattade kontroll av att uppgifter om hög halt av en viss fodertillsats innebär en betydande halt av respektive tillsats som ligger nära den relevanta fastställda högsta tillåtna halten i helfoder men inte överskrider denna halt.

| (8) | Ansökningarna är därför giltiga, och de särskilda näringsbehoven bör läggas till i förteckningen över avsedda användningsområden, medan villkoren för de särskilda näringsbehoven ”Näringsmässig återhämtning, konvalescens” och ”Stabilisering av den fysiologiska matsmältningen” bör ändras. |
| --- | --- |

(8)

Ansökningarna är därför giltiga, och de särskilda näringsbehoven bör läggas till i förteckningen över avsedda användningsområden, medan villkoren för de särskilda näringsbehoven ”Näringsmässig återhämtning, konvalescens” och ”Stabilisering av den fysiologiska matsmältningen” bör ändras.

| (9) | Direktiv 2008/38/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(9)

Direktiv 2008/38/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (10) | Eftersom det inte finns några säkerhetsskäl som kräver en omedelbar tillämpning av de ändrade villkoren för foder som för närvarande lagligen släpps ut på marknaden, bör en övergångsperiod medges så att de berörda parterna kan anpassa sig till de nya kraven. |
| --- | --- |

(10)

Eftersom det inte finns några säkerhetsskäl som kräver en omedelbar tillämpning av de ändrade villkoren för foder som för närvarande lagligen släpps ut på marknaden, bör en övergångsperiod medges så att de berörda parterna kan anpassa sig till de nya kraven.

| (11) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, och varken Europaparlamentet eller rådet har motsatt sig dem. |
| --- | --- |

(11)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, och varken Europaparlamentet eller rådet har motsatt sig dem.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till direktiv 2008/38/EG ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Foder som ingår i bilagan till den här förordningen, som avses i artikel 8.2 i förordning (EG) nr 767/2009, som släpptes ut lagligen på marknaden före den 1 september 2010 och som tillverkats och märkts före den 27 juli 2014 får fortsätta att släppas ut på marknaden och användas till dess att befintliga lager tömts. Om detta foder är avsett för sällskapsdjur ska den dag som avses i föregående mening vara den 27 januari 2016.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 6 januari 2014.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 229, 1.9.2009, s. 1.

1

---

BILAGA

Bilaga I till direktiv 2009/38/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | I del A ska följande punkt läggas till:






  ”10. | När ett foder avsett för särskilda näringsbehov släpps ut på marknaden i form av en bolus, bestående av en foderråvara eller kompletteringsfoder avsett för individuell oral tillförsel genom tvångsmatning, ska märkningen av foder i förekommande fall innehålla den längsta tiden för kontinuerlig frisättning från bolusen och den dagliga mängd som frisätts för varje tillsats för vilka en högsta tillåtna halt i helfoder har fastställts. På begäran av den behöriga myndigheten ska det foderföretag som släpper ut en bolus på marknaden styrka att den dagliga tillgängliga tillsatshalten i matsmältningskanalen i förekommande fall inte överstiger den högsta tillåtna halten av tillsatsen som fastställts per kg helfoder under hela utfodringsperioden (frisättning med långsam effekt). Det rekommenderas att foder i form av bolus administreras av en veterinär eller annan behörig person.” |
| --- | --- | --- |

1.

I del A ska följande punkt läggas till:

”10.

När ett foder avsett för särskilda näringsbehov släpps ut på marknaden i form av en bolus, bestående av en foderråvara eller kompletteringsfoder avsett för individuell oral tillförsel genom tvångsmatning, ska märkningen av foder i förekommande fall innehålla den längsta tiden för kontinuerlig frisättning från bolusen och den dagliga mängd som frisätts för varje tillsats för vilka en högsta tillåtna halt i helfoder har fastställts. På begäran av den behöriga myndigheten ska det foderföretag som släpper ut en bolus på marknaden styrka att den dagliga tillgängliga tillsatshalten i matsmältningskanalen i förekommande fall inte överstiger den högsta tillåtna halten av tillsatsen som fastställts per kg helfoder under hela utfodringsperioden (frisättning med långsam effekt). Det rekommenderas att foder i form av bolus administreras av en veterinär eller annan behörig person.”

| 2. | Del B ska ändras på följande sätt:










  Särskilt näringsbehov | Viktiga näringsegenskaper | Djurart eller -kategori | Märkningsupplysningar | Rekommenderad utfordringslängd | Andra bestämmelser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2.

Del B ska ändras på följande sätt:

Särskilt näringsbehov

Viktiga näringsegenskaper

Djurart eller -kategori

Märkningsupplysningar

Rekommenderad utfordringslängd

Andra bestämmelser

| a) | Följande rad ska läggas till mellan raden för det särskilda näringsbehovet ”Reglering av fettomsättning i fall av hyperlipidemi” och raden för det särskilda näringsbehovet ”Minskad ansamling av koppar i levern”:










  ”Minskning av jodhalter i foder i fall av hypertyreos | Begränsad halt av jod: högst 0,26 mg/kg helfoder för foder till sällskapsdjur med en vattenhalt på 12 % | Katter | Total jodhalt | Inledningsvis i upp till 3 månader | På märkningen anges: Veterinär bör rådfrågas före användning eller före en förlängning av utfodringsperioden.” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

a)

Följande rad ska läggas till mellan raden för det särskilda näringsbehovet ”Reglering av fettomsättning i fall av hyperlipidemi” och raden för det särskilda näringsbehovet ”Minskad ansamling av koppar i levern”:

”Minskning av jodhalter i foder i fall av hypertyreos

Begränsad halt av jod: högst 0,26 mg/kg helfoder för foder till sällskapsdjur med en vattenhalt på 12 %

Katter

Total jodhalt

Inledningsvis i upp till 3 månader

På märkningen anges: Veterinär bör rådfrågas före användning eller före en förlängning av utfodringsperioden.”

| b) | Raden för det särskilda näringsbehovet ”Näringsmässig återhämtning, konvalescens”, djurart eller -kategori: ”hundar och katter”, ska ersättas med följande:










  ”Näringsmässig återhämtning, konvalescens (1) | Högt energiinnehåll, hög koncentration av viktiga näringsämnen och lättsmälta ingredienser | Hundar och katter | — | Lättsmälta ingredienser inklusive deras eventuella behandling |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

b)

Raden för det särskilda näringsbehovet ”Näringsmässig återhämtning, konvalescens”, djurart eller -kategori: ”hundar och katter”, ska ersättas med följande:

”Näringsmässig återhämtning, konvalescens (1)

Högt energiinnehåll, hög koncentration av viktiga näringsämnen och lättsmälta ingredienser

Hundar och katter

—

Lättsmälta ingredienser inklusive deras eventuella behandling

| — | Energivärde |
| --- | --- |

—

Energivärde

| — | Innehåll av n-3- och n-6-fettsyror (om sådana är tillsatta) |
| --- | --- |

—

Innehåll av n-3- och n-6-fettsyror (om sådana är tillsatta)

Till dess återhämtning har skett

I de fall när det anges att foder ges via intubering ska följande framgå av märkningen: Tillförsel/administrering under veterinärt överinseende.

Enterococcus faecium DSM 10663/NCIMB 10415 (E1707)

Kompletteringsfodret får innehålla fodertillsatser i den funktionella gruppen medel som stabiliserar tarmfloran i koncentrationer högre än 100 gånger den relevanta fastställda högsta tillåtna halten i helfoder.

Hundar

Namn och mängd tillsatt medel som stabiliserar tarmfloran

10–15 dagar

| — | I fodrets bruksanvisning ska det framgå att den lagfästa högsta tillåtna halten av medel som stabiliserar tarmfloran ska följas. |
| --- | --- |

—

I fodrets bruksanvisning ska det framgå att den lagfästa högsta tillåtna halten av medel som stabiliserar tarmfloran ska följas.

| — | På märkningen anges: Veterinär bör rådfrågas före användning eller före en förlängning av utfodringsperioden. |
| --- | --- |

—

På märkningen anges: Veterinär bör rådfrågas före användning eller före en förlängning av utfodringsperioden.

| c) | Raden för det särskilda näringsbehovet ”Stabilisering av den fysiologiska matsmältningen” ska ersättas med följande:










  ”Stabilisering av den fysiologiska matsmältningen | Låg bufferkapacitet och lättsmälta ingredienser | Smågrisar | — | Lättsmälta ingredienser inklusive deras eventuella behandling |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

c)

Raden för det särskilda näringsbehovet ”Stabilisering av den fysiologiska matsmältningen” ska ersättas med följande:

”Stabilisering av den fysiologiska matsmältningen

Låg bufferkapacitet och lättsmälta ingredienser

Smågrisar

—

Lättsmälta ingredienser inklusive deras eventuella behandling

| — | Bufferkapacitet |
| --- | --- |

—

Bufferkapacitet

| — | Källor till kärlsammandragande ämnen (om de är tillsatta) |
| --- | --- |

—

Källor till kärlsammandragande ämnen (om de är tillsatta)

| — | Källor till slemmiga ämnen (om de är tillsatta) |
| --- | --- |

—

Källor till slemmiga ämnen (om de är tillsatta)

2–4 veckor

Ange på märkningen:

Om det finns risk för, under perioder av eller rekonvalescens från, matsmältningsrubbningar.

Lättsmälta ingredienser

Grisar

| — | Lättsmälta ingredienser inklusive deras eventuella behandling |
| --- | --- |

—

Lättsmälta ingredienser inklusive deras eventuella behandling

| — | Källor till kärlsammandragande ämnen (om de är tillsatta) |
| --- | --- |

—

Källor till kärlsammandragande ämnen (om de är tillsatta)

| — | Källor till slemmiga ämnen (om de är tillsatta) |
| --- | --- |

—

Källor till slemmiga ämnen (om de är tillsatta)

Fodertillsatser i den funktionella gruppen medel som stabiliserar tarmfloran i kategorin zootekniska tillsatser av det slag som avses i bilaga I till förordning (EG) nr 1831/2003.

Kompletteringsfodret får innehålla fodertillsatser i den funktionella gruppen medel som stabiliserar tarmfloran i koncentrationer högre än 100 gånger den relevanta fastställda högsta tillåtna halten i helfoder.

Djurarter för vilka medlet som stabiliserar tarmfloran är tillåtet

Namn och mängd tillsatt medel som stabiliserar tarmfloran

Upp till 4 veckor

På fodrets märkning anges:

| 1. | Om det finns risk för, under perioder av eller rekonvalescens från, matsmältningsrubbningar. |
| --- | --- |

1.

Om det finns risk för, under perioder av eller rekonvalescens från, matsmältningsrubbningar.

| 2. | I tillämpliga fall: Fodret innehåller ett medel som stabiliserar tarmfloran i en koncentration på mer än 100 gånger den högsta tillåtna halten i helfoder. |
| --- | --- |

2.

I tillämpliga fall: Fodret innehåller ett medel som stabiliserar tarmfloran i en koncentration på mer än 100 gånger den högsta tillåtna halten i helfoder.

I fodrets bruksanvisning ska det framgå att den lagfästa högsta tillåtna halten av medel som stabiliserar tarmfloran ska följas.”

| d) | Följande rader ska läggas till mellan raden för det särskilda näringsbehovet ”Minskning av risken för acidos” och raden för det särskilda näringsbehovet ”Stabilisering av vätske- och elektrolytbalansen”:










  ”Långsiktig försörjning av betande djur med spårelement och/eller vitaminer | Höga halter av






  — | spårelement
  och/eller |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Följande rader ska läggas till mellan raden för det särskilda näringsbehovet ”Minskning av risken för acidos” och raden för det särskilda näringsbehovet ”Stabilisering av vätske- och elektrolytbalansen”:

”Långsiktig försörjning av betande djur med spårelement och/eller vitaminer

Höga halter av

—

spårelement

och/eller

| — | vitaminer, provitaminer och kemiskt väldefinierade ämnen med likartade effekter. |
| --- | --- |

—

vitaminer, provitaminer och kemiskt väldefinierade ämnen med likartade effekter.

Kompletteringsfodret får innehålla fodertillsatser i koncentrationer högre än 100 gånger den relevanta fastställda högsta tillåtna halten i helfoder.

Idisslare med fungerande våm

| — | Namn och total mängd för vart och ett av de tillsatta spårelementen, vitaminerna, provitaminerna och kemiskt väldefinierade ämnena med likartade effekter. |
| --- | --- |

—

Namn och total mängd för vart och ett av de tillsatta spårelementen, vitaminerna, provitaminerna och kemiskt väldefinierade ämnena med likartade effekter.

| — | Daglig mängd som frisätts av varje spårelement och/eller vitamin om en bolus används. |
| --- | --- |

—

Daglig mängd som frisätts av varje spårelement och/eller vitamin om en bolus används.

| — | Längsta period för kontinuerlig frisättning av spårelementet eller vitaminen om en bolus används. |
| --- | --- |

—

Längsta period för kontinuerlig frisättning av spårelementet eller vitaminen om en bolus används.

Upp till 12 månader

| — | Tillförsel i form av bolus är tillåten. En bolus får innehålla upp till 20 % järn i en inert, icke-biotillgänglig form, för att öka dess densitet. |
| --- | --- |

—

Tillförsel i form av bolus är tillåten. En bolus får innehålla upp till 20 % järn i en inert, icke-biotillgänglig form, för att öka dess densitet.

| — | På fodrets märkning anges:






  ’— | Samtidig tillförsel av tillsatser med en högsta tillåtna halt från andra källor än sådana som ingår i en bolus ska i förekommande fall undvikas. |
| --- | --- | --- |

—

På fodrets märkning anges:

’—

Samtidig tillförsel av tillsatser med en högsta tillåtna halt från andra källor än sådana som ingår i en bolus ska i förekommande fall undvikas.

| — | Före användning rekommenderas att en veterinär eller näringsexpert rådfrågas om






  1. | balansen av spårelement i den dagliga foderransonen, |
| --- | --- | --- |

—

Före användning rekommenderas att en veterinär eller näringsexpert rådfrågas om

1.

balansen av spårelement i den dagliga foderransonen,

| 2. | besättningens status i fråga om spårelement |
| --- | --- |

2.

besättningens status i fråga om spårelement

| — | Bolusen innehåller x % inert järn för ökad densitet, i förekommande fall.’ |
| --- | --- |

—

Bolusen innehåller x % inert järn för ökad densitet, i förekommande fall.’

Ersättning av otillräcklig järntillgänglighet efter födseln

Höga halter av järnföreningar som godkänts i den funktionella gruppen föreningar av spårelement i kategorin näringstillsatser av det slag som avses i bilaga I till förordning (EG) nr 1831/2003.

Kompletteringsfodret får innehålla järn i en koncentration högre än 100 gånger den relevanta fastställda högsta tillåtna halten i helfoder.

Diande smågrisar och kalvar

Total järnhalt

Efter födsel i upp till 3 veckor

I fodrets bruksanvisning ska det framgå att den lagfästa högsta tillåtna halten av järn i helfoder ska följas.

Stödja regenerering av hovar, fötter och hud

Hög zinkhalt.

Kompletteringsfodret får innehålla zink i en koncentration högre än 100 gånger den relevanta fastställda högsta tillåtna halten i helfoder.

Hästar, idisslare och grisar

Total halt

| — | zink |
| --- | --- |

—

zink

| — | metionin |
| --- | --- |

—

metionin

Upp till 8 veckor

I fodrets bruksanvisning ska det framgå att den lagfästa högsta tillåtna halten av zink i helfoder ska följas.

Stödja förberedelserna för brunst och fortplantning

| — | Hög halt av selen och
  en lägsta halt av vitamin E/kg helfoder med en vattenhalt på 12 % för grisar på 53 mg, kaniner på 35 mg, för hundar, katter och minkar på 88 mg,
  en lägsta halt av vitamin E per djur och dag för får på 100 mg, nötkreatur på 300 mg, hästar på 1 100 mg
  eller |
| --- | --- |

—

Hög halt av selen och

en lägsta halt av vitamin E/kg helfoder med en vattenhalt på 12 % för grisar på 53 mg, kaniner på 35 mg, för hundar, katter och minkar på 88 mg,

en lägsta halt av vitamin E per djur och dag för får på 100 mg, nötkreatur på 300 mg, hästar på 1 100 mg

eller

| — | höga halter av vitamin A
  och/eller vitamin D och/eller
  en lägsta halt av beta-karoten på 300 mg per djur och dag. |
| --- | --- |

—

höga halter av vitamin A

och/eller vitamin D och/eller

en lägsta halt av beta-karoten på 300 mg per djur och dag.

Kompletteringsfodret får innehålla selen, vitamin A och D i en koncentration högre än 100 gånger den relevanta fastställda högsta tillåtna halten i helfoder.

Däggdjur

Namn och total mängd för varje tillsatt spårelement och vitamin

| — | Kor: 2 veckor före utgången av dräktigheten fram till nästa dräktighet bekräftas. |
| --- | --- |

—

Kor: 2 veckor före utgången av dräktigheten fram till nästa dräktighet bekräftas.

| — | Suggor: 7 dagar före till 3 dagar efter födseln och 7 dagar före till 3 dagar efter parning. |
| --- | --- |

—

Suggor: 7 dagar före till 3 dagar efter födseln och 7 dagar före till 3 dagar efter parning.

| — | Andra honor av däggdjur: från utgången av dräktigheten fram till nästa dräktighet bekräftas. |
| --- | --- |

—

Andra honor av däggdjur: från utgången av dräktigheten fram till nästa dräktighet bekräftas.

| — | Hannar: under fortplantningsperioder. |
| --- | --- |

—

Hannar: under fortplantningsperioder.

| — | I fodrets bruksanvisning ska det framgå att de lagfästa högsta tillåtna halterna i helfoder ska följas. |
| --- | --- |

—

I fodrets bruksanvisning ska det framgå att de lagfästa högsta tillåtna halterna i helfoder ska följas.

| — | På fodrets märkning anges:
  Anvisning om de förhållanden vid vilka fodret är användbart.” |
| --- | --- |

—

På fodrets märkning anges:

Anvisning om de förhållanden vid vilka fodret är användbart.”

| — | Hög halt av vitamin A och/eller vitamin D
  eller |
| --- | --- |

—

Hög halt av vitamin A och/eller vitamin D

eller

| — | höga halter av selen och/eller zink och/eller en lägsta halt av vitamin E på 44 mg/kg helfoder med en vattenhalt på 12 %. |
| --- | --- |

—

höga halter av selen och/eller zink och/eller en lägsta halt av vitamin E på 44 mg/kg helfoder med en vattenhalt på 12 %.

Kompletteringsfodret får innehålla selen, zink, vitamin A och D i en koncentration högre än 100 gånger den relevanta fastställda högsta tillåtna halten i helfoder.

Fåglar

Namn och total mängd för vart och ett av de tillsatta spårelementen och vitaminerna.

| — | För honor: under brunst |
| --- | --- |

—

För honor: under brunst

| — | För hannar: under fortplantningsperioder |
| --- | --- |

—

För hannar: under fortplantningsperioder

| e) | Följande rad ska läggas till mellan raden för det särskilda näringsbehovet ”Motverkande av elektrolytförlust vid kraftig svettning” och raden för det särskilda näringsbehovet ”Näringsmässig återhämtning, konvalescens”, djurart eller -kategori ”hästdjur”:










  ”Stödja förberedelser för och återhämtning från sport | Hög halt av selen och en lägsta halt av vitamin E på 50 mg/kg helfoder med en vattenhalt på 12 %.
  Kompletteringsfodret får innehålla selenföreningar i en koncentration högre än 100 gånger den relevanta fastställda högsta tillåtna halten i helfoder. | Hästdjur | Total halt






  — | vitamin E |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

e)

Följande rad ska läggas till mellan raden för det särskilda näringsbehovet ”Motverkande av elektrolytförlust vid kraftig svettning” och raden för det särskilda näringsbehovet ”Näringsmässig återhämtning, konvalescens”, djurart eller -kategori ”hästdjur”:

”Stödja förberedelser för och återhämtning från sport

Hög halt av selen och en lägsta halt av vitamin E på 50 mg/kg helfoder med en vattenhalt på 12 %.

Kompletteringsfodret får innehålla selenföreningar i en koncentration högre än 100 gånger den relevanta fastställda högsta tillåtna halten i helfoder.

Hästdjur

Total halt

—

vitamin E

| — | selen |
| --- | --- |

—

selen

Upp till 8 veckor före sport – Upp till 4 veckor efter sport

I fodrets bruksanvisning ska det framgå att den lagfästa högsta tillåtna halten av selen i helfoder ska följas.”

---

(1)  Tillverkaren kan under det särskilda näringsbehovet lägga till: ’hepatisk lipidos hos katter’.”

---

| 7.1.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 2/10 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 2/10

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 6/2014

av den 6 januari 2014

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 6 januari 2014.

På kommissionens vägnar För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | AL | 55,3 |
| MA | 56,5 |
| TN | 89,8 |
| TR | 127,8 |
| ZZ | 82,4 |
| 0707 00 05 | MA | 158,2 |
| TR | 170,1 |
| ZZ | 164,2 |
| 0709 90 70 | MA | 76,1 |
| TR | 166,2 |
| ZZ | 121,2 |
| 0805 10 20 | MA | 49,5 |
| TR | 84,4 |
| ZA | 44,9 |
| ZZ | 59,6 |
| 0805 20 10 | MA | 65,6 |
| ZZ | 65,6 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | JM | 116,9 |
| TR | 79,1 |
| ZZ | 98,0 |
| 0805 50 10 | EG | 64,2 |
| TR | 62,1 |
| ZZ | 63,2 |
| 0808 10 80 | CN | 74,5 |
| MK | 26,2 |
| US | 176,8 |
| ZZ | 92,5 |
| 0808 20 50 | CN | 57,2 |
| US | 154,2 |
| ZZ | 105,7 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

AL

55,3

MA

56,5

TN

89,8

TR

127,8

ZZ

82,4

0707 00 05

MA

158,2

TR

170,1

ZZ

164,2

0709 90 70

MA

76,1

TR

166,2

ZZ

121,2

0805 10 20

MA

49,5

TR

84,4

ZA

44,9

ZZ

59,6

0805 20 10

MA

65,6

ZZ

65,6

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

JM

116,9

TR

79,1

ZZ

98,0

0805 50 10

EG

64,2

TR

62,1

ZZ

63,2

0808 10 80

CN

74,5

MK

26,2

US

176,8

ZZ

92,5

0808 20 50

CN

57,2

US

154,2

ZZ

105,7

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

RIKTLINJER

| 7.1.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 2/12 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 2/12

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS RIKTLINJE

av den 25 juli 2013

om statistik över den offentliga förvaltningens finanser

(omarbetning)

(ECB/2013/23)

(2014/2/EU)

ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DENNA RIKTLINJE

med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 5.1 och 5.2, artikel 12.1 samt artikel 14.3,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 479/2009 av den 25 maj 2009 om tillämpningen av protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott som är fogat till fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (1),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013 av den 21 maj 2013 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i Europeiska unionen (2), och

av följande skäl:

| (1) | Europeiska centralbankens riktlinje ECB/2009/20 av den 31 juli 2009 om statistik över den offentliga sektorns finanser (3) behöver ändras i flera avseenden och bör därför omarbetas så att den blir mer tydlig och översiktlig. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska centralbankens riktlinje ECB/2009/20 av den 31 juli 2009 om statistik över den offentliga sektorns finanser (3) behöver ändras i flera avseenden och bör därför omarbetas så att den blir mer tydlig och översiktlig.

| (2) | Uppdateringen av metodsystemet – från Europeiska nationalräkenskapssystemet (ENS) 1995 till ENS 2010 som fastställs i förordning (EU) nr 549/2013 – medför att de statistiska begreppen måste anpassas. För att åstadkomma jämförbar statistik bör Europeiska centralbankens (ECB) krav på statistik över den offentliga förvaltningens finanser vara baserade på unionens statistiska standarder i enlighet med ENS 2010. |
| --- | --- |

(2)

Uppdateringen av metodsystemet – från Europeiska nationalräkenskapssystemet (ENS) 1995 till ENS 2010 som fastställs i förordning (EU) nr 549/2013 – medför att de statistiska begreppen måste anpassas. För att åstadkomma jämförbar statistik bör Europeiska centralbankens (ECB) krav på statistik över den offentliga förvaltningens finanser vara baserade på unionens statistiska standarder i enlighet med ENS 2010.

| (3) | För att kunna utföra sina uppgifter behöver Europeiska centralbankssystemet (ECBS) statistik som är tillförlitlig och heltäckande, dvs. som omfattar alla transaktioner inklusive sådana där den offentliga förvaltningen agerar som ombud för Europeiska unionens institutioner, för ekonomisk och monetär analys. De förfaranden som framgår av denna riktlinje påverkar inte medlemsstaternas och unionens ansvar och befogenheter. |
| --- | --- |

(3)

För att kunna utföra sina uppgifter behöver Europeiska centralbankssystemet (ECBS) statistik som är tillförlitlig och heltäckande, dvs. som omfattar alla transaktioner inklusive sådana där den offentliga förvaltningen agerar som ombud för Europeiska unionens institutioner, för ekonomisk och monetär analys. De förfaranden som framgår av denna riktlinje påverkar inte medlemsstaternas och unionens ansvar och befogenheter.

| (4) | För att säkerställa att ECBS har tillgång till sådan aktuell statistik över den offentliga förvaltningens finanser som det behöver, samt att det föreligger kompatibilitet mellan statistiken och prognoserna för samma variabler som tas fram av de nationella centralbankerna, måste man inom ECBS skapa effektiva förfaranden för att byta ut statistiska uppgifter om den offentliga förvaltningens finanser; detta gäller oavsett om statistiken sammanställs av de nationella centralbankerna eller av andra behöriga nationella myndigheter. |
| --- | --- |

(4)

För att säkerställa att ECBS har tillgång till sådan aktuell statistik över den offentliga förvaltningens finanser som det behöver, samt att det föreligger kompatibilitet mellan statistiken och prognoserna för samma variabler som tas fram av de nationella centralbankerna, måste man inom ECBS skapa effektiva förfaranden för att byta ut statistiska uppgifter om den offentliga förvaltningens finanser; detta gäller oavsett om statistiken sammanställs av de nationella centralbankerna eller av andra behöriga nationella myndigheter.

| (5) | Delar av den information som ECBS behöver på området statistik över den offentliga förvaltningens finanser sammanställs av andra behöriga nationella myndigheter än de nationella centralbankerna. Därför kräver vissa av de uppgifter som ska utföras inom ramen för den här riktlinjen ett samarbete mellan ECBS och de behöriga nationella myndigheterna. I enlighet med artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 2533/98 av den 23 november 1998 om Europeiska centralbankens insamling av statistiska uppgifter (4) är medlemsstaterna skyldiga att organisera sig själva på statistikområdet och helt och fullt samarbeta med ECBS för att garantera att förpliktelserna i artikel 5 i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken (nedan kallad ECBS-stadgan) fullgörs. |
| --- | --- |

(5)

Delar av den information som ECBS behöver på området statistik över den offentliga förvaltningens finanser sammanställs av andra behöriga nationella myndigheter än de nationella centralbankerna. Därför kräver vissa av de uppgifter som ska utföras inom ramen för den här riktlinjen ett samarbete mellan ECBS och de behöriga nationella myndigheterna. I enlighet med artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 2533/98 av den 23 november 1998 om Europeiska centralbankens insamling av statistiska uppgifter (4) är medlemsstaterna skyldiga att organisera sig själva på statistikområdet och helt och fullt samarbeta med ECBS för att garantera att förpliktelserna i artikel 5 i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken (nedan kallad ECBS-stadgan) fullgörs.

| (6) | De statistikkällor som är baserade på förordning (EG) nr 479/2009 och ENS 2010 uppfyller inte ECBS behov vad gäller täckningen för statistik över den offentliga förvaltningens skuld och över underskott/skuldanpassning samt statistik över transaktioner mellan medlemsstaterna och unionens budget. Det är därför nödvändigt att de behöriga nationella myndigheterna gör ytterligare sammanställningar. |
| --- | --- |

(6)

De statistikkällor som är baserade på förordning (EG) nr 479/2009 och ENS 2010 uppfyller inte ECBS behov vad gäller täckningen för statistik över den offentliga förvaltningens skuld och över underskott/skuldanpassning samt statistik över transaktioner mellan medlemsstaterna och unionens budget. Det är därför nödvändigt att de behöriga nationella myndigheterna gör ytterligare sammanställningar.

| (7) | Det är nödvändigt att fastställa ett förfarande så att tekniska ändringar av bilagorna till denna riktlinje kan göras på ett effektivt sätt. Sådana ändringar får dock varken leda till att den underliggande begreppsramen ändras eller att rapporteringsbördan påverkas. De nationella centralbankerna kan föreslå sådana tekniska ändringar för ECBS statistikkommitté, vars synpunkter kommer att beaktas vid tillämpningen av detta förfarande. |
| --- | --- |

(7)

Det är nödvändigt att fastställa ett förfarande så att tekniska ändringar av bilagorna till denna riktlinje kan göras på ett effektivt sätt. Sådana ändringar får dock varken leda till att den underliggande begreppsramen ändras eller att rapporteringsbördan påverkas. De nationella centralbankerna kan föreslå sådana tekniska ändringar för ECBS statistikkommitté, vars synpunkter kommer att beaktas vid tillämpningen av detta förfarande.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Definitioner

I denna riktlinje avses med

1.   medlemsstat i euroområdet: medlemsstat som har euron som valuta,

2.   statistik över den offentliga förvaltningens finanser: statistik över inkomster, utgifter och underskott/överskott, statistik över underskott/skuldanpassning samt statistik över den offentliga förvaltningens skuld (som framgår av bilaga I),

3.   offentliga förvaltningens skuld: den betydelse som framgår av artikel 1 i förordning (EG) nr 479/2009,

4.   första överföring: den normala överföring som utförs av de nationella centralbankerna före den 15 april,

5.   andra överföring: den normala överföring som utförs av de nationella centralbankerna före den 15 oktober.

Artikel 2

De nationella centralbankernas skyldigheter i fråga om statistikrapportering

1.   De nationella centralbankerna ska kalenderårsvis rapportera statistik över den offentliga förvaltningens finanser till ECB i enlighet med bilaga I. Dessa uppgifter ska, i enlighet med bilaga II, överensstämma med principerna och definitionerna i förordning (EG) nr 479/2009 och ENS 2010.

2.   De nationella centralbankerna ska rapportera i enlighet med de metoddefinitioner som fastställs för sektorer och delsektorer i bilaga II avsnitt 1 i denna riktlinje och för följande i avsnitt 2 därav:

| a) | ”Statistik över inkomster, utgifter och underskott/överskott” som omfattar sådan statistik som återfinns i tabellerna 1A, 1B och 1C i bilaga I. |
| --- | --- |

a)

”Statistik över inkomster, utgifter och underskott/överskott” som omfattar sådan statistik som återfinns i tabellerna 1A, 1B och 1C i bilaga I.

| b) | ”Statistik över underskott/skuldanpassning” som omfattar sådan statistik som återfinns i tabellerna 2A och 2B i bilaga I. |
| --- | --- |

b)

”Statistik över underskott/skuldanpassning” som omfattar sådan statistik som återfinns i tabellerna 2A och 2B i bilaga I.

| c) | ”Statistik över den offentliga förvaltningens skuld” som omfattar sådan statistik som återfinns i tabellerna 3A och 3B i bilaga I. |
| --- | --- |

c)

”Statistik över den offentliga förvaltningens skuld” som omfattar sådan statistik som återfinns i tabellerna 3A och 3B i bilaga I.

3.   En fullständig uppsättning uppgifter ska omfatta alla kategorier som angetts i bilaga I (statistik över inkomster, utgifter och underskott/överskott, statistik över underskott/skuldanpassning och statistik över den offentliga förvaltningens skuld). Den ska även omfatta historiska uppgifter från och med 1995 till och med det år som överföringen avser (år t – 1).

4.   Genom undantag från punkt 3 ska de nationella centralbankerna inte vara skyldiga att översända historiska uppgifter för de kategorier som undantagits enligt överenskommelse mellan Europeiska kommissionen (Eurostat) och medlemsstaterna.

5.   Överföringen av uppgifterna enligt tabellerna 1A–C, 2A–B och 3A–B i bilaga I ska påbörjas i oktober 2014.

6.   Uppgifterna om underskott/överskott, skuld, inkomster, utgifter och nominell bruttonationalprodukt (BNP) ska åtföljas av en motivering av revideringarna, om förändringen av underskott/överskott som orsakas av revideringarna är 0,3 % av BNP eller större, eller om förändringen av skuld, inkomster, utgifter eller nominell BNP som orsakas av revideringarna är 0,5 % av BNP eller större.

Artikel 3

ECB:s skyldigheter i fråga om statistikrapportering

1.   Med de uppgifter som rapporteras av de nationella centralbankerna som utgångspunkt ska ECB sköta databasen för statistik över den offentliga förvaltningens finanser som kommer att inkludera uppgifter för euroområdet och de enskilda länderna. ECB ska göra innehållet i databasen tillgängligt för ECBS.

2.   De nationella centralbankerna ska ange till vem deras nationella statistiska uppgifter får göras tillgängliga. ECB ska beakta dessa instruktioner när innehållet i databasen sprids.

Artikel 4

Tidsfrister

1.   De nationella centralbankerna ska två gånger per år, före den 15 april och före den 15 oktober, inrapportera en fullständig uppsättning uppgifter.

2.   Om ny information blir tillgänglig ska de nationella centralbankerna på eget initiativ rapportera (ofullständiga) uppsättningar uppgifter. En sådan uppsättning uppgifter får innehålla skattningar för kategorier där det saknas ny information.

3.   ECB ska göra innehållet i databasen för statistik över den offentliga förvaltningens finanser tillgängligt för de nationella centralbankerna minst en gång per månad, senast en ECB-arbetsdag efter det att ECB färdigställt uppgifterna för offentliggörande.

Artikel 5

Samarbete med behöriga nationella myndigheter

1.   Om vissa eller alla uppgifter som avses i artikel 2 har sitt ursprung hos andra behöriga nationella myndigheter än de nationella centralbankerna, ska de nationella centralbankerna ha som målsättning att inleda ett samarbete med dessa myndigheter för att säkerställa en kontinuerlig överföring av uppgifter som uppfyller ECBS standarder och krav, förutsatt att samma resultat inte redan uppnås genom nationell lagstiftning.

2.   Om en nationell centralbank inom ramen för ett sådant samarbete inte kan uppfylla de krav som framgår av artiklarna 2 och 4, eftersom den behöriga nationella myndigheten inte har gett den nationella centralbanken nödvändig information, ska ECB och den nationella centralbanken diskutera frågan om hur denna information kan göras tillgänglig med den berörda myndigheten.

Artikel 6

Överföringsstandard

De begärda statistiska uppgifterna ska överföras till ECB i en form som uppfyller kraven i bilaga III. Detta krav hindrar inte att alternativa överföringssätt efter överenskommelse kan användas som en reservlösning för att överföra statistiska uppgifter till ECB.

Artikel 7

Kvalitet

1.   ECB och de nationella centralbankerna ska följa upp och främja kvaliteten på de uppgifter som rapporteras till ECB.

2.   ECB:s direktion ska varje år informera ECB-rådet om kvaliteten på den årsvisa statistiken över den offentliga förvaltningens finanser.

3.   Rapporten ska som ett minimum behandla uppgifternas täckning, i vilken utsträckning de överensstämmer med de relevanta definitionerna samt hur omfattande revideringar som gjorts.

Artikel 8

Förenklat ändringsförfarande

ECB:s direktion har rätt att, med beaktande av de synpunkter som statistikkommittén framför, göra sådana tekniska ändringar i bilagorna till den här riktlinjen som varken ändrar den underliggande begreppsramen eller påverkar rapporteringsbördan. Direktionen ska omedelbart informera ECB-rådet om varje sådan ändring.

Artikel 9

Upphävande

1.   Riktlinje ECB/2009/20 ska upphöra att gälla från och med den 1 september 2014.

2.   Hänvisningar till den upphävda riktlinjen ska anses som hänvisningar till den här riktlinjen och läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilaga IV.

Artikel 10

Slutbestämmelse

1.   Denna riktlinje riktar sig till alla centralbanker i Eurosystemet.

2.   Denna riktlinje får verkan den 1 september 2014.

Utfärdad i Frankfurt am Main den 25 juli 2013.

På ECB-rådets vägnar

Mario DRAGHI

ECB:s ordförande

---

(1)  EUT L 145, 10.6.2009, s. 1.

1

(2)  EUT L 174, 26.6.2013, s. 1.

2

(3)  EUT L 228, 1.9.2009, s. 25.

3

(4)  EUT L 318, 27.11.1998, s. 8.

4

---

BILAGA

RAPPORTERINGSKRAV

Statistik över inkomster, utgifter och underskott/överskott

Tabell 1A

| Kategori | Nummer och linjärt samband |
| --- | --- |
| Underskott (–) eller överskott (+) | |
| varav: primärt underskott (–) eller överskott (+) | |
| Statlig förvaltning | 3 |
| Delstatlig förvaltning | 4 |
| Kommunal förvaltning | 5 |
| Sociala trygghetsfonder | 6 |
| Inkomster totalt | |
| Summa löpande inkomster | |
| Direkta skatter | 9 |
| varav: som betalas av företag | 10 |
| varav: som betalas av hushåll | 11 |
| Indirekta skatter | 12 |
| varav: mervärdesskatt (moms) | 13 |
| Sociala avgifter, netto | 14 |
| varav: arbetsgivares faktiska sociala avgifter | 15 |
| varav: hushållens faktiska egenavgifter | 16 |
| Andra löpande inkomster | 17 |
| varav: ränteintäkter | 18 |
| Försäljning | 19 |
| Summa kapitalinkomster | 20 |
| varav: kapitalskatter | 21 |
| Utgifter totalt | |
| Summa löpande utgifter | |
| Löpande transfereringar | |
| Sociala utbetalningar | 25 |
| Utbetalda subventioner | 26 |
| Andra utbetalda löpande transfereringar | 27 |
| Räntekostnader | 28 |
| Ersättningar till anställda | 29 |
| varav: egentlig lön | 30 |
| Insatsförbrukning | 31 |
| Summa kapitalutgifter | |
| Investeringar | 33 |
| Annan anskaffning, netto, av icke-finansiella tillgångar och lagerinvestering | 34 |
| Utbetalda kapitaltransfereringar | 35 |
| Memorandumposter: | |
| Sparande brutto | |
| Ränta inkl. betalningar från swappar och framtida räntesäkringsavtal (FRA) | 37 |
| Förfarandet vid alltför stora underskott – underskott (–) eller överskott (+) | |
| Inkomster från UMTS (universal mobile telecommunication systems) | 39 |
| Faktiska sociala avgifter | |
| Sociala förmåner, andra än in natura | 41 |

Kategori

Nummer och linjärt samband

Underskott (–) eller överskott (+)

Formula

Formula

varav: primärt underskott (–) eller överskott (+)

Formula

Statlig förvaltning

3

Delstatlig förvaltning

4

Kommunal förvaltning

5

Sociala trygghetsfonder

6

Inkomster totalt

Formula

Summa löpande inkomster

Formula

Direkta skatter

9

varav: som betalas av företag

10

varav: som betalas av hushåll

11

Indirekta skatter

12

varav: mervärdesskatt (moms)

13

Sociala avgifter, netto

14

varav: arbetsgivares faktiska sociala avgifter

15

varav: hushållens faktiska egenavgifter

16

Andra löpande inkomster

17

varav: ränteintäkter

18

Försäljning

19

Summa kapitalinkomster

20

varav: kapitalskatter

21

Utgifter totalt

Formula

Summa löpande utgifter

Formula

Löpande transfereringar

Formula

Sociala utbetalningar

25

Utbetalda subventioner

26

Andra utbetalda löpande transfereringar

27

Räntekostnader

28

Ersättningar till anställda

29

varav: egentlig lön

30

Insatsförbrukning

31

Summa kapitalutgifter

Formula

Investeringar

33

Annan anskaffning, netto, av icke-finansiella tillgångar och lagerinvestering

34

Utbetalda kapitaltransfereringar

35

Memorandumposter:

Sparande brutto

Formula

Ränta inkl. betalningar från swappar och framtida räntesäkringsavtal (FRA)

37

Förfarandet vid alltför stora underskott – underskott (–) eller överskott (+)

Formula

Inkomster från UMTS (universal mobile telecommunication systems)

39

Faktiska sociala avgifter

Formula

Sociala förmåner, andra än in natura

41

Tabell 1B

| Kategori | Nummer och linjärt samband |
| --- | --- |
| Medlemsstatens utgifter i förhållande till Europeiska unionens (EU:s) budget | |
| Indirekta skatter | 2 |
| Löpande internationellt samarbete | 3 |
| Övriga löpande transfereringar | 4 |
| varav: den momsbaserade tredje typen av egna medel | 5 |
| varav: den BNI-baserade fjärde typen av egna medel | 6 |
| Kapitaltransfereringar | 7 |
| Medlemsstatens inkomster från EU:s budget | |
| Subventioner | 9 |
| Löpande transfereringar till den offentliga förvaltningen | 10 |
| Löpande transfereringar till icke-offentliga förvaltningsenheter | 11 |
| Kapitaltransfereringar till den offentliga förvaltningen | 12 |
| Kapitaltransfereringar till icke-offentliga förvaltningsenheter | 13 |
| Medlemsstatens saldo i förhållande till EU:s budget (nettomottagare +, nettobetalare –) | |
| Memorandumpost: | |
| Kostnader för uppbörd av egna medel | 15 |

Kategori

Nummer och linjärt samband

Medlemsstatens utgifter i förhållande till Europeiska unionens (EU:s) budget

Formula

Indirekta skatter

2

Löpande internationellt samarbete

3

Övriga löpande transfereringar

4

varav: den momsbaserade tredje typen av egna medel

5

varav: den BNI-baserade fjärde typen av egna medel

6

Kapitaltransfereringar

7

Medlemsstatens inkomster från EU:s budget

Formula

Subventioner

9

Löpande transfereringar till den offentliga förvaltningen

10

Löpande transfereringar till icke-offentliga förvaltningsenheter

11

Kapitaltransfereringar till den offentliga förvaltningen

12

Kapitaltransfereringar till icke-offentliga förvaltningsenheter

13

Medlemsstatens saldo i förhållande till EU:s budget (nettomottagare +, nettobetalare –)

Formula

Memorandumpost:

Kostnader för uppbörd av egna medel

15

Tabell 1C

| Kategori | Nummer och linjärt samband |
| --- | --- |
| Konsumtionsutgifter | |
| Individuella konsumtionsutgifter | 2 |
| Kollektiva konsumtionsutgifter | 3 |
| Sociala naturaförmåner – köpt marknadsproduktion | 4 |
| Kapitalförslitning | 5 |
| Betalade produktionsskatter minus mottagna subventioner | 6 |
| Driftsöverskott netto | 7 |
| Memorandumposter: | |
| Konsumtionsutgifter i föregående års priser | 8 |
| Offentliga förvaltningens investeringar i föregående års priser | 9 |
| Bruttonationalprodukt (BNP) i löpande priser | 10 |
| BNP i föregående års priser | 11 |

Kategori

Nummer och linjärt samband

Konsumtionsutgifter

Formula

Formula

Individuella konsumtionsutgifter

2

Kollektiva konsumtionsutgifter

3

Sociala naturaförmåner – köpt marknadsproduktion

4

Kapitalförslitning

5

Betalade produktionsskatter minus mottagna subventioner

6

Driftsöverskott netto

7

Memorandumposter:

Konsumtionsutgifter i föregående års priser

8

Offentliga förvaltningens investeringar i föregående års priser

9

Bruttonationalprodukt (BNP) i löpande priser

10

BNP i föregående års priser

11

Statistik över underskott/skuldanpassning

Tabell 2A

| Kategori | Nummer och linjärt samband |
| --- | --- |
| Justeringar mellan finansiella och icke-finansiella konton | |
| Finansiella transaktioner netto (konsoliderade) | |
| Finansiella tillgångar (konsoliderade) | |
| Sedlar, mynt och inlåning | 4 |
| Skuldebrev | 5 |
| Inlåning | 6 |
| Ägarandelar och aktier/andelar i investeringsfonder | 7 |
| Privatiseringar (netto) | 8 |
| Kapitaltillskott (netto) | 9 |
| Övrigt | 10 |
| Försäkring, pension och standardiserade garantier | 11 |
| Finansiella derivat och personaloptioner | 12 |
| Övriga finansiella tillgångar | 13 |
| varav: upplupna men ännu inte betalade skatter och sociala avgifter | 14 |
| Skulder (konsoliderade) | |
| Sedlar, mynt och inlåning | 16 |
| Kortfristiga skuldebrev | 17 |
| Långfristiga skuldebrev | 18 |
| Utlåning | 19 |
| varav: utlåning från centralbanken | 20 |
| Försäkring, pension och standardiserade garantier | 21 |
| Finansiella derivat och personaloptioner | 22 |
| Övriga skulder | 23 |
| Offentliga förvaltningens upplåningsbehov | |
| varav: långfristigt | 25 |
| Emitterade i nationell valuta | 26 |
| Emitterade i euroområdets medlemsstaters valutor | 27 |
| Emitterade i andra valutor | 28 |
| Andra flöden | |
| Omvärderingseffekter på skuldsidan | |
| Valutakursvinster eller -förluster från innehav av utländsk valuta | 31 |
| Andra omvärderingseffekter – nominellt värde | |
| Andra volymförändringar av skulder | 33 |
| Förändring av den offentliga förvaltningens skuld | |

Kategori

Nummer och linjärt samband

Justeringar mellan finansiella och icke-finansiella konton

Formula

Finansiella transaktioner netto (konsoliderade)

Formula

Finansiella tillgångar (konsoliderade)

Formula

Sedlar, mynt och inlåning

4

Skuldebrev

5

Inlåning

6

Ägarandelar och aktier/andelar i investeringsfonder

7

Privatiseringar (netto)

8

Kapitaltillskott (netto)

9

Övrigt

10

Försäkring, pension och standardiserade garantier

11

Finansiella derivat och personaloptioner

12

Övriga finansiella tillgångar

13

varav: upplupna men ännu inte betalade skatter och sociala avgifter

14

Skulder (konsoliderade)

Formula

Sedlar, mynt och inlåning

16

Kortfristiga skuldebrev

17

Långfristiga skuldebrev

18

Utlåning

19

varav: utlåning från centralbanken

20

Försäkring, pension och standardiserade garantier

21

Finansiella derivat och personaloptioner

22

Övriga skulder

23

Offentliga förvaltningens upplåningsbehov

Formula

Formula

Formula

varav: långfristigt

25

Emitterade i nationell valuta

26

Emitterade i euroområdets medlemsstaters valutor

27

Emitterade i andra valutor

28

Andra flöden

Formula

Omvärderingseffekter på skuldsidan

Formula

Valutakursvinster eller -förluster från innehav av utländsk valuta

31

Andra omvärderingseffekter – nominellt värde

Formula

Andra volymförändringar av skulder

33

Förändring av den offentliga förvaltningens skuld

Formula

Formula

Formula

Tabell 2B

| Kategori | Nummer och linjärt samband |
| --- | --- |
| Transaktioner avseende offentliga förvaltningens skuldförbindelser (icke-konsoliderade) | |
| Sedlar, mynt och inlåning | 2 |
| Kortfristiga skuldebrev | 3 |
| Långfristiga skuldebrev | 4 |
| Utlåning från centralbanken | 5 |
| Övrig utlåning | 6 |
| Konsoliderande transaktioner | |
| Sedlar, mynt och inlåning | |
| Kortfristiga skuldebrev | |
| Långfristiga skuldebrev | |
| Utlåning | |

Kategori

Nummer och linjärt samband

Transaktioner avseende offentliga förvaltningens skuldförbindelser (icke-konsoliderade)

Formula

Sedlar, mynt och inlåning

2

Kortfristiga skuldebrev

3

Långfristiga skuldebrev

4

Utlåning från centralbanken

5

Övrig utlåning

6

Konsoliderande transaktioner

Formula

Sedlar, mynt och inlåning

Formula

Kortfristiga skuldebrev

Formula

Långfristiga skuldebrev

Formula

Utlåning

Formula

Statistik över den offentliga förvaltningens skuld

Tabell 3A

| Kategori | Nummer och linjärt samband |
| --- | --- |
| Offentliga förvaltningens skuld (konsoliderad) | |
| Sedlar, mynt och inlåning | 2 |
| Kortfristiga skuldebrev | 3 |
| Långfristiga skuldebrev | 4 |
| Utlåning från centralbanken | 5 |
| Övrig utlåning | 6 |
| Innehas av aktörer med hemvist i medlemsstaten | |
| Centralbanken | 8 |
| Andra monetära finansinstitut | 9 |
| Övriga finansinstitut | 10 |
| Övriga aktörer med hemvist i medlemsstaten | 11 |
| Innehas av aktörer utan hemvist i medlemsstaten | 12 |
| Emitterad i nationell valuta | 13 |
| Emitterad i euroområdets medlemsstaters valutor | 14 |
| Emitterad i andra valutor | 15 |
| Kortfristiga skulder | 16 |
| Långfristiga skulder | 17 |
| varav: med rörlig ränta | 18 |
| Återstående löptid på upp till ett år | 19 |
| Återstående löptid på över ett och upp till fem år | 20 |
| varav: med rörlig ränta | 21 |
| Återstående löptid på över fem år | 22 |
| varav: med rörlig ränta | 23 |
| Memorandumposter: | |
| Skuldens genomsnittliga återstående löptid | 24 |
| Offentliga förvaltningens skuld – nollkupongare | 25 |

Kategori

Nummer och linjärt samband

Offentliga förvaltningens skuld (konsoliderad)

Formula

Formula

Formula

Formula

Formula

Sedlar, mynt och inlåning

2

Kortfristiga skuldebrev

3

Långfristiga skuldebrev

4

Utlåning från centralbanken

5

Övrig utlåning

6

Innehas av aktörer med hemvist i medlemsstaten

Formula

Centralbanken

8

Andra monetära finansinstitut

9

Övriga finansinstitut

10

Övriga aktörer med hemvist i medlemsstaten

11

Innehas av aktörer utan hemvist i medlemsstaten

12

Emitterad i nationell valuta

13

Emitterad i euroområdets medlemsstaters valutor

14

Emitterad i andra valutor

15

Kortfristiga skulder

16

Långfristiga skulder

17

varav: med rörlig ränta

18

Återstående löptid på upp till ett år

19

Återstående löptid på över ett och upp till fem år

20

varav: med rörlig ränta

21

Återstående löptid på över fem år

22

varav: med rörlig ränta

23

Memorandumposter:

Skuldens genomsnittliga återstående löptid

24

Offentliga förvaltningens skuld – nollkupongare

25

Tabell 3B

| Kategori | Nummer och linjärt samband |
| --- | --- |
| Offentliga förvaltningens skuld (icke-konsoliderad mellan delsektorer) | |
| Konsoliderande element | |
| Sedlar, mynt och inlåning | 3 |
| Kortfristiga skuldebrev | 4 |
| Långfristiga skuldebrev | 5 |
| Utlåning | 6 |
| Utgivna av statlig förvaltning (konsoliderade) | 7 |
| varav: skulder som innehas av andra delsektorer inom den offentliga förvaltningen | 8 |
| Utgivna av delstatlig förvaltning (konsoliderade) | 9 |
| varav: skulder som innehas av andra delsektorer inom den offentliga förvaltningen | 10 |
| Utgivna av kommunal förvaltning (konsoliderade) | 11 |
| varav: skulder som innehas av andra delsektorer inom den offentliga förvaltningen | 12 |
| Utgivna av sociala trygghetsfonder (konsoliderade) | 13 |
| varav: skulder som innehas av andra delsektorer inom den offentliga förvaltningen | 14 |
| Memorandumposter: | |
| Den statliga förvaltningens innehav av skuldförbindelser utgivna av andra delsektorer inom den offentliga förvaltningen | 15 |
| Den delstatliga förvaltningens innehav av skuldförbindelser utgivna av andra delsektorer inom den offentliga förvaltningen | 16 |
| Den kommunala förvaltningens innehav av skuldförbindelser utgivna av andra delsektorer inom den offentliga förvaltningen | 17 |
| De sociala trygghetsfondernas innehav av skuldförbindelser utgivna av andra delsektorer inom den offentliga förvaltningen | 18 |

Kategori

Nummer och linjärt samband

Offentliga förvaltningens skuld (icke-konsoliderad mellan delsektorer)

Formula

Konsoliderande element

Formula

Formula

Formula

Sedlar, mynt och inlåning

3

Kortfristiga skuldebrev

4

Långfristiga skuldebrev

5

Utlåning

6

Utgivna av statlig förvaltning (konsoliderade)

7

varav: skulder som innehas av andra delsektorer inom den offentliga förvaltningen

8

Utgivna av delstatlig förvaltning (konsoliderade)

9

varav: skulder som innehas av andra delsektorer inom den offentliga förvaltningen

10

Utgivna av kommunal förvaltning (konsoliderade)

11

varav: skulder som innehas av andra delsektorer inom den offentliga förvaltningen

12

Utgivna av sociala trygghetsfonder (konsoliderade)

13

varav: skulder som innehas av andra delsektorer inom den offentliga förvaltningen

14

Memorandumposter:

Den statliga förvaltningens innehav av skuldförbindelser utgivna av andra delsektorer inom den offentliga förvaltningen

15

Den delstatliga förvaltningens innehav av skuldförbindelser utgivna av andra delsektorer inom den offentliga förvaltningen

16

Den kommunala förvaltningens innehav av skuldförbindelser utgivna av andra delsektorer inom den offentliga förvaltningen

17

De sociala trygghetsfondernas innehav av skuldförbindelser utgivna av andra delsektorer inom den offentliga förvaltningen

18

---

BILAGA II

METODDEFINITIONER

1.   Definition av sektorer och delsektorer

Sektorer och delsektorer i ENS 2010

| Totala ekonomin | S.1 |
| --- | --- |
| Icke-finansiella bolag | S.11 |
| Finansiella bolag | S.12 |
| Centralbanken | S.121 |
| Monetära finansinstitut som tar emot inlåning, utom centralbanken | S.122 |
| Penningmarknadsfonder | S.123 |
| Investeringsfonder, utom penningmarknadsfonder | S.124 |
| Andra finansförmedlare, utom försäkringsbolag och pensionsinstitut | S.125 |
| Finansiella servicebolag | S.126 |
| Koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag | S.127 |
| Försäkringsbolag | S.128 |
| Pensionsinstitut | S.129 |
| Monetära finansinstitut | S.121 + S.122 + S.123 |
| Offentlig förvaltning | S.13 |
| Statlig förvaltning (utom sociala trygghetsfonder) | S.1311 |
| Delstatlig förvaltning (utom sociala trygghetsfonder) | S.1312 |
| Kommunal förvaltning (utom sociala trygghetsfonder) | S.1313 |
| Sociala trygghetsfonder | S.1314 |
| Hushåll | S.14 |
| Hushållens icke-vinstdrivande organisationer | S.15 |
| Utlandet | S.2 |
| Europeiska unionens medlemsstater, institutioner och organ | S.21 |
| Europeiska unionens medlemsstater | S.211 |
| Europeiska unionens institutioner och organ | S.212 |
| Europeiska centralbanken (ECB) | S.2121 |
| Europeiska unionens institutioner och organ, utom ECB | S.2122 |
| Länder utanför EU och internationella organisationer med säte utanför Europeiska unionen | S.22 |

Totala ekonomin

S.1

Icke-finansiella bolag

S.11

Finansiella bolag

S.12

Centralbanken

S.121

Monetära finansinstitut som tar emot inlåning, utom centralbanken

S.122

Penningmarknadsfonder

S.123

Investeringsfonder, utom penningmarknadsfonder

S.124

Andra finansförmedlare, utom försäkringsbolag och pensionsinstitut

S.125

Finansiella servicebolag

S.126

Koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag

S.127

Försäkringsbolag

S.128

Pensionsinstitut

S.129

Monetära finansinstitut

S.121 + S.122 + S.123

Offentlig förvaltning

S.13

Statlig förvaltning (utom sociala trygghetsfonder)

S.1311

Delstatlig förvaltning (utom sociala trygghetsfonder)

S.1312

Kommunal förvaltning (utom sociala trygghetsfonder)

S.1313

Sociala trygghetsfonder

S.1314

Hushåll

S.14

Hushållens icke-vinstdrivande organisationer

S.15

Utlandet

S.2

Europeiska unionens medlemsstater, institutioner och organ

S.21

Europeiska unionens medlemsstater

S.211

Europeiska unionens institutioner och organ

S.212

Europeiska centralbanken (ECB)

S.2121

Europeiska unionens institutioner och organ, utom ECB

S.2122

Länder utanför EU och internationella organisationer med säte utanför Europeiska unionen

S.22

2.   Definition av kategorierna
   (1)
   (2)

Tabell 1A

| 1. | Underskott (–) eller överskott (+) [1A.1] är lika med nettoutlåning (+)/nettoupplåning (–) (B.9) för S.13, är lika med inkomster totalt [1A.7] minus utgifter totalt [1A.22] och är lika med underskott (–) eller överskott (+) för statlig förvaltning [1A.3] plus underskott (–) eller överskott (+) för delstatlig förvaltning [1A.4] plus underskott (–) eller överskott (+) för kommunal förvaltning [1A.5] plus underskott (–) eller överskott (+) för sociala trygghetsfonder [1A.6]. |
| --- | --- |

1.

Underskott (–) eller överskott (+) [1A.1] är lika med nettoutlåning (+)/nettoupplåning (–) (B.9) för S.13, är lika med inkomster totalt [1A.7] minus utgifter totalt [1A.22] och är lika med underskott (–) eller överskott (+) för statlig förvaltning [1A.3] plus underskott (–) eller överskott (+) för delstatlig förvaltning [1A.4] plus underskott (–) eller överskott (+) för kommunal förvaltning [1A.5] plus underskott (–) eller överskott (+) för sociala trygghetsfonder [1A.6].

| 2. | Primärt underskott (–) eller överskott (+) [1A.2] är lika med underskott (–) eller överskott (+) [1A.1] plus räntekostnader [1A.28]. |
| --- | --- |

2.

Primärt underskott (–) eller överskott (+) [1A.2] är lika med underskott (–) eller överskott (+) [1A.1] plus räntekostnader [1A.28].

| 3. | Den statliga förvaltningens underskott (–) eller överskott (+) [1A.3] är lika med nettoutlåning (+)/nettoupplåning (–) (B.9) för S.1311. |
| --- | --- |

3.

Den statliga förvaltningens underskott (–) eller överskott (+) [1A.3] är lika med nettoutlåning (+)/nettoupplåning (–) (B.9) för S.1311.

| 4. | Den delstatliga förvaltningens underskott (–) eller överskott (+) [1A.4] är lika med nettoutlåning (+)/nettoupplåning (–) (B.9) för S.1312. |
| --- | --- |

4.

Den delstatliga förvaltningens underskott (–) eller överskott (+) [1A.4] är lika med nettoutlåning (+)/nettoupplåning (–) (B.9) för S.1312.

| 5. | Den kommunala förvaltningens underskott (–) eller överskott (+) [1A.5] är lika med nettoutlåning (+)/ nettoupplåning (–) (B.9) för S.1313. |
| --- | --- |

5.

Den kommunala förvaltningens underskott (–) eller överskott (+) [1A.5] är lika med nettoutlåning (+)/ nettoupplåning (–) (B.9) för S.1313.

| 6. | De sociala trygghetsfondernas underskott (–) eller överskott (+) [1A.6] är lika med nettoutlåning (+)/ nettoupplåning (–) (B.9) för S.1314. |
| --- | --- |

6.

De sociala trygghetsfondernas underskott (–) eller överskott (+) [1A.6] är lika med nettoutlåning (+)/ nettoupplåning (–) (B.9) för S.1314.

| 7. | Inkomster totalt [1A.7] är lika med summa löpande inkomster [1A.8] plus summa kapitalinkomster [1A.20]. |
| --- | --- |

7.

Inkomster totalt [1A.7] är lika med summa löpande inkomster [1A.8] plus summa kapitalinkomster [1A.20].

| 8. | Summa löpande inkomster [1A.8] är lika med direkta skatter [1A.9] plus indirekta skatter [1A.12] plus sociala avgifter, netto [1A.14] plus andra löpande inkomster [1A.17] plus försäljning [1A.19]. |
| --- | --- |

8.

Summa löpande inkomster [1A.8] är lika med direkta skatter [1A.9] plus indirekta skatter [1A.12] plus sociala avgifter, netto [1A.14] plus andra löpande inkomster [1A.17] plus försäljning [1A.19].

| 9. | Direkta skatter [1A.9] är lika med löpande inkomst- och förmögenhetsskatter etc. (D.5) som tagits upp som tillgång i S.13. |
| --- | --- |

9.

Direkta skatter [1A.9] är lika med löpande inkomst- och förmögenhetsskatter etc. (D.5) som tagits upp som tillgång i S.13.

| 10. | Direkta skatter som betalas av företag [1A.10] är lika med löpande inkomst- och förmögenhetsskatter etc. (D.5) som tagits upp som tillgång i S.13 och som användning i S.11 och S.12. |
| --- | --- |

10.

Direkta skatter som betalas av företag [1A.10] är lika med löpande inkomst- och förmögenhetsskatter etc. (D.5) som tagits upp som tillgång i S.13 och som användning i S.11 och S.12.

| 11. | Direkta skatter som betalas av hushåll [1A.11] är lika med löpande inkomst- och förmögenhetsskatter etc. (D.5) som tagits upp som tillgång i S.13 och som användning i S.14. |
| --- | --- |

11.

Direkta skatter som betalas av hushåll [1A.11] är lika med löpande inkomst- och förmögenhetsskatter etc. (D.5) som tagits upp som tillgång i S.13 och som användning i S.14.

| 12. | Indirekta skatter [1A.12] är lika med skatter på produktion och import (D.2) som tagits upp som tillgång i S.13. |
| --- | --- |

12.

Indirekta skatter [1A.12] är lika med skatter på produktion och import (D.2) som tagits upp som tillgång i S.13.

| 13. | Indirekta skatter varav mervärdesskatt (moms) [1A.13] är lika med mervärdesskatter (skatter av momstyp) (D.211) som tagits upp som tillgång i S.13. |
| --- | --- |

13.

Indirekta skatter varav mervärdesskatt (moms) [1A.13] är lika med mervärdesskatter (skatter av momstyp) (D.211) som tagits upp som tillgång i S.13.

| 14. | Sociala avgifter, netto [1A.14] är lika med sociala avgifter (D.61) som tagits upp som tillgång i S.13. |
| --- | --- |

14.

Sociala avgifter, netto [1A.14] är lika med sociala avgifter (D.61) som tagits upp som tillgång i S.13.

| 15. | Sociala avgifter, netto, varav arbetsgivares faktiska sociala avgifter [1A.15] är lika med arbetsgivares faktiska sociala avgifter (D.611) som tagits upp som tillgång i S.13. |
| --- | --- |

15.

Sociala avgifter, netto, varav arbetsgivares faktiska sociala avgifter [1A.15] är lika med arbetsgivares faktiska sociala avgifter (D.611) som tagits upp som tillgång i S.13.

| 16. | Sociala avgifter, netto, varav hushållens faktiska egenavgifter [1A.16] är lika med hushållens faktiska egenavgifter (D.613) som tagits upp som tillgång i S.13. |
| --- | --- |

16.

Sociala avgifter, netto, varav hushållens faktiska egenavgifter [1A.16] är lika med hushållens faktiska egenavgifter (D.613) som tagits upp som tillgång i S.13.

| 17. | Andra löpande inkomster [1A.17] är lika med kapitalinkomst (D.4) plus andra löpande transfereringar (D.7) som tagits upp som tillgång i S.13, förutom S.13-tillgången ränta (D.41) som även är användning i S.13, plus inkomster från övriga produktionssubventioner (D.39) som är användning i S.13. |
| --- | --- |

17.

Andra löpande inkomster [1A.17] är lika med kapitalinkomst (D.4) plus andra löpande transfereringar (D.7) som tagits upp som tillgång i S.13, förutom S.13-tillgången ränta (D.41) som även är användning i S.13, plus inkomster från övriga produktionssubventioner (D.39) som är användning i S.13.

| 18. | Andra löpande inkomster varav ränteintäkter [1A.18] är lika med ränta (D.41) som tagits upp som tillgång i S.13 och som användning i alla sektorer utom S.13. |
| --- | --- |

18.

Andra löpande inkomster varav ränteintäkter [1A.18] är lika med ränta (D.41) som tagits upp som tillgång i S.13 och som användning i alla sektorer utom S.13.

| 19. | Försäljning [1A.19] är lika med marknadsproduktion (P.11) plus produktion för egen slutlig användning (P.12) plus betalningar för icke-marknadsproduktion (P.131) som tagits upp som tillgång i S.13. |
| --- | --- |

19.

Försäljning [1A.19] är lika med marknadsproduktion (P.11) plus produktion för egen slutlig användning (P.12) plus betalningar för icke-marknadsproduktion (P.131) som tagits upp som tillgång i S.13.

| 20. | Summa kapitalinkomster [1A.20] är lika med mottagna kapitaltransfereringar (D.9) som tagits upp som förändringar av skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som tagits upp under utbetalda kapitaltransfereringar av alla sektorer utom S.13. |
| --- | --- |

20.

Summa kapitalinkomster [1A.20] är lika med mottagna kapitaltransfereringar (D.9) som tagits upp som förändringar av skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som tagits upp under utbetalda kapitaltransfereringar av alla sektorer utom S.13.

| 21. | Summa kapitalinkomster varav kapitalskatter [1A.21] är lika med kapitalskatter (D.91) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13. |
| --- | --- |

21.

Summa kapitalinkomster varav kapitalskatter [1A.21] är lika med kapitalskatter (D.91) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13.

| 22. | Utgifter totalt [1A.22] är lika med summa löpande utgifter [1A.23] plus summa kapitalutgifter [1A.32]. |
| --- | --- |

22.

Utgifter totalt [1A.22] är lika med summa löpande utgifter [1A.23] plus summa kapitalutgifter [1A.32].

| 23. | Summa löpande utgifter [1A.23] är lika med löpande transfereringar [1A.24] plus räntekostnader [1A.28] plus ersättningar till anställda [1A.29] plus insatsförbrukning [1A.31]. |
| --- | --- |

23.

Summa löpande utgifter [1A.23] är lika med löpande transfereringar [1A.24] plus räntekostnader [1A.28] plus ersättningar till anställda [1A.29] plus insatsförbrukning [1A.31].

| 24. | Löpande transfereringar [1A.24] är lika med sociala utbetalningar [1A.25] plus utbetalda subventioner [1A.26] plus andra utbetalda löpande transfereringar [1A.27]. |
| --- | --- |

24.

Löpande transfereringar [1A.24] är lika med sociala utbetalningar [1A.25] plus utbetalda subventioner [1A.26] plus andra utbetalda löpande transfereringar [1A.27].

| 25. | Sociala utbetalningar [1A.25] är lika med sociala förmåner, andra än in natura (D.62) plus sociala naturaförmåner – marknadsproduktion köpt av den offentliga förvaltningen (D.632) som tagits upp som användning i S.13 plus övriga löpande transfereringar (D.75) som tagits upp som användning i S.13 och som tillgång i S.15. |
| --- | --- |

25.

Sociala utbetalningar [1A.25] är lika med sociala förmåner, andra än in natura (D.62) plus sociala naturaförmåner – marknadsproduktion köpt av den offentliga förvaltningen (D.632) som tagits upp som användning i S.13 plus övriga löpande transfereringar (D.75) som tagits upp som användning i S.13 och som tillgång i S.15.

| 26. | Utbetalda subventioner [1A.26] är lika med minussubventioner (–D.3) som tagits upp som tillgång i S.13. |
| --- | --- |

26.

Utbetalda subventioner [1A.26] är lika med minussubventioner (–D.3) som tagits upp som tillgång i S.13.

| 27. | Andra utbetalda löpande transfereringar [1A.27] är lika med löpande inkomst- och förmögenhetsskatter etc. (D.5) plus övriga produktionsskatter (D.29) plus kapitalinkomst (D.4) exklusive ränta (D.41) plus andra löpande transfereringar (D.7) som tagits upp som användning i S.13 exklusive övriga löpande transfereringar (D.75) som tagits upp som användning i S.13 och som tillgång i S.15. |
| --- | --- |

27.

Andra utbetalda löpande transfereringar [1A.27] är lika med löpande inkomst- och förmögenhetsskatter etc. (D.5) plus övriga produktionsskatter (D.29) plus kapitalinkomst (D.4) exklusive ränta (D.41) plus andra löpande transfereringar (D.7) som tagits upp som användning i S.13 exklusive övriga löpande transfereringar (D.75) som tagits upp som användning i S.13 och som tillgång i S.15.

| 28. | Räntekostnader [1A.28] är lika med ränta (D.41) som tagits upp som användning i S.13 och som tillgång i alla sektorer utom S.13. |
| --- | --- |

28.

Räntekostnader [1A.28] är lika med ränta (D.41) som tagits upp som användning i S.13 och som tillgång i alla sektorer utom S.13.

| 29. | Ersättningar till anställda [1A.29] är lika med ersättningar till anställda (D.1) som tagits upp som användning i S.13. |
| --- | --- |

29.

Ersättningar till anställda [1A.29] är lika med ersättningar till anställda (D.1) som tagits upp som användning i S.13.

| 30. | Ersättningar till anställda, varav egentlig lön [1A.30] är lika med egentlig lön (D.11) som tagits upp som användning i S.13. |
| --- | --- |

30.

Ersättningar till anställda, varav egentlig lön [1A.30] är lika med egentlig lön (D.11) som tagits upp som användning i S.13.

| 31. | Insatsförbrukning [1A.31] är lika med insatsförbrukning (P.2) som tagits upp som användning i S.13. |
| --- | --- |

31.

Insatsförbrukning [1A.31] är lika med insatsförbrukning (P.2) som tagits upp som användning i S.13.

| 32. | Summa kapitalutgifter [1A.32] är lika med investeringar [1A.33] plus annan anskaffning, netto, av icke-finansiella tillgångar [1A.34] plus utbetalda kapitaltransfereringar [1A.35]. |
| --- | --- |

32.

Summa kapitalutgifter [1A.32] är lika med investeringar [1A.33] plus annan anskaffning, netto, av icke-finansiella tillgångar [1A.34] plus utbetalda kapitaltransfereringar [1A.35].

| 33. | Investeringar [1A.33] är lika med fast bruttoinvestering (P.51g) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13. |
| --- | --- |

33.

Investeringar [1A.33] är lika med fast bruttoinvestering (P.51g) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13.

| 34. | Annan anskaffning, netto, av icke-finansiella tillgångar och lagerinvestering [1A.34] är lika med förändringen i lagerinvesteringar (P.52) plus anskaffning minus avyttring av värdeföremål (P.53) plus anskaffning minus avyttring av icke-finansiella icke-producerade tillgångar som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13. |
| --- | --- |

34.

Annan anskaffning, netto, av icke-finansiella tillgångar och lagerinvestering [1A.34] är lika med förändringen i lagerinvesteringar (P.52) plus anskaffning minus avyttring av värdeföremål (P.53) plus anskaffning minus avyttring av icke-finansiella icke-producerade tillgångar som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13.

| 35. | Utbetalda kapitaltransfereringar [1A.35] är lika med kapitaltransfereringar, att betala (D.9) som tagits upp som förändringar av skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som tagits upp under kapitaltransfereringar, att erhålla, av samtliga sektorer utom S.13. |
| --- | --- |

35.

Utbetalda kapitaltransfereringar [1A.35] är lika med kapitaltransfereringar, att betala (D.9) som tagits upp som förändringar av skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som tagits upp under kapitaltransfereringar, att erhålla, av samtliga sektorer utom S.13.

| 36. | Sparande brutto [1A.36] är lika med summa löpande inkomster [1A.8] minus summa löpande utgifter [1A.23]. |
| --- | --- |

36.

Sparande brutto [1A.36] är lika med summa löpande inkomster [1A.8] minus summa löpande utgifter [1A.23].

| 37. | Ränta inkl. betalningar från swappar och framtida räntesäkringsavtal [1A.37] är lika med EDP-ränta (förfarandet vid alltför stora underskott) (EDP D.41) som tagits upp som användning i S.13 och som tillgångar i alla sektorer utom S.13. |
| --- | --- |

37.

Ränta inkl. betalningar från swappar och framtida räntesäkringsavtal [1A.37] är lika med EDP-ränta (förfarandet vid alltför stora underskott) (EDP D.41) som tagits upp som användning i S.13 och som tillgångar i alla sektorer utom S.13.

| 38. | Förfarandet vid alltför stora underskott – underskott (–) eller överskott (+) [1A.38] är lika med EDP nettoutlåning (+)/nettoupplåning (–) (EDP B.9) i S.13 och lika med underskott (–) eller överskott (+) [1A.1] plus räntekostnader [1A.28] minus ränta inkl. betalningar från swappar och framtida räntesäkringsavtal [1A.37]. |
| --- | --- |

38.

Förfarandet vid alltför stora underskott – underskott (–) eller överskott (+) [1A.38] är lika med EDP nettoutlåning (+)/nettoupplåning (–) (EDP B.9) i S.13 och lika med underskott (–) eller överskott (+) [1A.1] plus räntekostnader [1A.28] minus ränta inkl. betalningar från swappar och framtida räntesäkringsavtal [1A.37].

| 39. | Inkomster från UMTS (universal mobile telecommunication systems) [1A.39] är lika med de inkomster som erhålls från försäljningen av tredje generationens mobiltelefonlicenser som tagits upp som avyttring av icke-finansiella tillgångar enligt Eurostats beslut om redovisning av mobiltelefonlicenser. |
| --- | --- |

39.

Inkomster från UMTS (universal mobile telecommunication systems) [1A.39] är lika med de inkomster som erhålls från försäljningen av tredje generationens mobiltelefonlicenser som tagits upp som avyttring av icke-finansiella tillgångar enligt Eurostats beslut om redovisning av mobiltelefonlicenser.

| 40. | Faktiska sociala avgifter [1A.40] är lika med arbetsgivares faktiska sociala avgifter (D.611) [1A.15] plus hushållens faktiska egenavgifter (D.613) [1A.16] som tagits upp som tillgång i S.13. |
| --- | --- |

40.

Faktiska sociala avgifter [1A.40] är lika med arbetsgivares faktiska sociala avgifter (D.611) [1A.15] plus hushållens faktiska egenavgifter (D.613) [1A.16] som tagits upp som tillgång i S.13.

| 41. | Sociala förmåner, andra än in natura [1A.41] är lika med sociala förmåner, andra än in natura (D.62) som tagits upp som tillgång i S.13. |
| --- | --- |

41.

Sociala förmåner, andra än in natura [1A.41] är lika med sociala förmåner, andra än in natura (D.62) som tagits upp som tillgång i S.13.

Tabell 1B

| 1. | Medlemsstaternas utgifter i förhållande till Europeiska unionens (EU:s) budget [1B.1] är lika med indirekta skatter som betalas till EU:s budget [1B.2] plus löpande internationellt samarbete (D.74) som betalas av den offentliga förvaltningen till EU:s budget [1B.4] plus övriga löpande transfereringar (D.75) som betalas av den offentliga förvaltningen till EU:s budget [1B.5] plus kapitaltransfereringar (D.9) som betalas av den offentliga förvaltningen till EU:s budget [1B.7]. |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaternas utgifter i förhållande till Europeiska unionens (EU:s) budget [1B.1] är lika med indirekta skatter som betalas till EU:s budget [1B.2] plus löpande internationellt samarbete (D.74) som betalas av den offentliga förvaltningen till EU:s budget [1B.4] plus övriga löpande transfereringar (D.75) som betalas av den offentliga förvaltningen till EU:s budget [1B.5] plus kapitaltransfereringar (D.9) som betalas av den offentliga förvaltningen till EU:s budget [1B.7].

| 2. | Indirekta skatter [1B.2] är lika med skatter på produktion och import (D.2) som tagits upp som tillgång i S.2122. |
| --- | --- |

2.

Indirekta skatter [1B.2] är lika med skatter på produktion och import (D.2) som tagits upp som tillgång i S.2122.

| 3. | Löpande internationellt samarbete [1B.3] är lika med löpande internationellt samarbete (D.74) som tagits upp som tillgång i S.2122 och som användning i S.13. |
| --- | --- |

3.

Löpande internationellt samarbete [1B.3] är lika med löpande internationellt samarbete (D.74) som tagits upp som tillgång i S.2122 och som användning i S.13.

| 4. | Övriga löpande transfereringar [1B.4] är lika med övriga löpande transfereringar (D.75) plus EU:s moms- och BNI-baserade egna medel (D.76) som tagits upp som tillgång i S.2122 och som användning i S.13. |
| --- | --- |

4.

Övriga löpande transfereringar [1B.4] är lika med övriga löpande transfereringar (D.75) plus EU:s moms- och BNI-baserade egna medel (D.76) som tagits upp som tillgång i S.2122 och som användning i S.13.

| 5. | Övriga löpande transfereringar varav den momsbaserade tredje typen av egna medel [1B.5] är lika med den momsbaserade tredje typen av egna medel (D.761) som tagits upp som tillgång i S.2122 och som användning i S.13. |
| --- | --- |

5.

Övriga löpande transfereringar varav den momsbaserade tredje typen av egna medel [1B.5] är lika med den momsbaserade tredje typen av egna medel (D.761) som tagits upp som tillgång i S.2122 och som användning i S.13.

| 6. | Övriga löpande transfereringar varav den BNI-baserade fjärde typen av egna medel [1B.6] är lika med den BNI-baserade (bruttonationalinkomst) fjärde typen av egna medel (D.762) som tagits upp som tillgång i S.2122 och som användning i S.13. |
| --- | --- |

6.

Övriga löpande transfereringar varav den BNI-baserade fjärde typen av egna medel [1B.6] är lika med den BNI-baserade (bruttonationalinkomst) fjärde typen av egna medel (D.762) som tagits upp som tillgång i S.2122 och som användning i S.13.

| 7. | Kapitaltransfereringar [1B.7] är lika med kapitaltransfereringar, att betala (D.9), som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som tagits upp som en kapitaltransferering, att erhålla, av S.2122. |
| --- | --- |

7.

Kapitaltransfereringar [1B.7] är lika med kapitaltransfereringar, att betala (D.9), som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som tagits upp som en kapitaltransferering, att erhålla, av S.2122.

| 8. | Medlemsstatens inkomster från EU:s budget [1B.8] är lika med subventioner (D.3) som betalas från EU:s budget [1B.9] plus andra löpande transfereringar (D.7) som betalas från EU:s budget till den offentliga förvaltningen [1B.10] plus andra löpande transfereringar (D.7) som betalas från EU:s budget till icke-offentliga förvaltningsenheter [1B.11] plus kapitaltransfereringar (D.9) som betalas från EU:s budget till den offentliga förvaltningen [1B.12] plus kapitaltransfereringar (D.9) som betalas från EU:s budget till icke-offentliga förvaltningsenheter [1B.13]. |
| --- | --- |

8.

Medlemsstatens inkomster från EU:s budget [1B.8] är lika med subventioner (D.3) som betalas från EU:s budget [1B.9] plus andra löpande transfereringar (D.7) som betalas från EU:s budget till den offentliga förvaltningen [1B.10] plus andra löpande transfereringar (D.7) som betalas från EU:s budget till icke-offentliga förvaltningsenheter [1B.11] plus kapitaltransfereringar (D.9) som betalas från EU:s budget till den offentliga förvaltningen [1B.12] plus kapitaltransfereringar (D.9) som betalas från EU:s budget till icke-offentliga förvaltningsenheter [1B.13].

| 9. | Subventioner [1B.9] är lika med subventioner (D.3) som tagits upp som användning i S.2122. |
| --- | --- |

9.

Subventioner [1B.9] är lika med subventioner (D.3) som tagits upp som användning i S.2122.

| 10. | Löpande transfereringar till den offentliga förvaltningen [1B.10] är lika med löpande internationellt samarbete (D.74) plus övriga löpande transfereringar (D.75) som tagits upp som tillgång i S.13 och som användning i S.2122. |
| --- | --- |

10.

Löpande transfereringar till den offentliga förvaltningen [1B.10] är lika med löpande internationellt samarbete (D.74) plus övriga löpande transfereringar (D.75) som tagits upp som tillgång i S.13 och som användning i S.2122.

| 11. | Löpande transfereringar till icke-offentliga förvaltningsenheter [1B.11] är lika med övriga löpande transfereringar (D.75) som tagits upp som användning i S.2122 och som tillgångar i alla sektorer utom S.13. |
| --- | --- |

11.

Löpande transfereringar till icke-offentliga förvaltningsenheter [1B.11] är lika med övriga löpande transfereringar (D.75) som tagits upp som användning i S.2122 och som tillgångar i alla sektorer utom S.13.

| 12. | Kapitaltransfereringar till den offentliga förvaltningen [1B.12] är lika med kapitaltransfereringar, att erhålla (D.9), som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i S.2122. |
| --- | --- |

12.

Kapitaltransfereringar till den offentliga förvaltningen [1B.12] är lika med kapitaltransfereringar, att erhålla (D.9), som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i S.2122.

| 13. | Kapitaltransfereringar till icke-offentliga förvaltningsenheter [1B.13] är lika med kapitaltransfereringar, att betala (D.9) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.2122 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i alla sektorer utom S.13. |
| --- | --- |

13.

Kapitaltransfereringar till icke-offentliga förvaltningsenheter [1B.13] är lika med kapitaltransfereringar, att betala (D.9) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.2122 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i alla sektorer utom S.13.

| 14. | Medlemsstatens saldo i förhållande till EU:s budget (nettomottagare +, nettobetalare –) [1B.14] är lika med medlemsstatens inkomster från EU-budgeten [1B.8] minus medlemsstatens utgifter i förhållande till EU:s budget [1B.1]. |
| --- | --- |

14.

Medlemsstatens saldo i förhållande till EU:s budget (nettomottagare +, nettobetalare –) [1B.14] är lika med medlemsstatens inkomster från EU-budgeten [1B.8] minus medlemsstatens utgifter i förhållande till EU:s budget [1B.1].

| 15. | Kostnader för uppbörd av egna medel [1B.15] är den del av icke-marknadsproduktion (P.13) som tagits upp som tillgång i S.13 och är de kostnader som betalas från EU:s budget för uppbörd av egna medel. |
| --- | --- |

15.

Kostnader för uppbörd av egna medel [1B.15] är den del av icke-marknadsproduktion (P.13) som tagits upp som tillgång i S.13 och är de kostnader som betalas från EU:s budget för uppbörd av egna medel.

Tabell 1C

| 1. | Konsumtionsutgifter [1C.1] är lika med konsumtionsutgifter (P.3) som tagits upp som användning i S.13. |
| --- | --- |

1.

Konsumtionsutgifter [1C.1] är lika med konsumtionsutgifter (P.3) som tagits upp som användning i S.13.

| 2. | Individuella konsumtionsutgifter [1C.2] är lika med individuella konsumtionsutgifter (P.31) som tagits upp som användning i S.13. |
| --- | --- |

2.

Individuella konsumtionsutgifter [1C.2] är lika med individuella konsumtionsutgifter (P.31) som tagits upp som användning i S.13.

| 3. | Kollektiva konsumtionsutgifter [1C.3] är lika med kollektiva konsumtionsutgifter (P.32) som tagits upp som användning i S.13. |
| --- | --- |

3.

Kollektiva konsumtionsutgifter [1C.3] är lika med kollektiva konsumtionsutgifter (P.32) som tagits upp som användning i S.13.

| 4. | Sociala naturaförmåner – köpt marknadsproduktion [1C.4] är lika med sociala naturaförmåner – köpt marknadsproduktion (D.632) som tagits upp som användning i S.13. |
| --- | --- |

4.

Sociala naturaförmåner – köpt marknadsproduktion [1C.4] är lika med sociala naturaförmåner – köpt marknadsproduktion (D.632) som tagits upp som användning i S.13.

| 5. | Kapitalförslitning [1C.5] är lika med kapitalförslitning (P.51c) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13. |
| --- | --- |

5.

Kapitalförslitning [1C.5] är lika med kapitalförslitning (P.51c) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13.

| 6. | Betalade produktionsskatter minus mottagna subventioner [1C.6] är lika med betalade övriga produktionsskatter (D.29) som tagits upp som användning i S.13 minus mottagna övriga produktionssubventioner (D.39) som tagits upp som användning i S.13. |
| --- | --- |

6.

Betalade produktionsskatter minus mottagna subventioner [1C.6] är lika med betalade övriga produktionsskatter (D.29) som tagits upp som användning i S.13 minus mottagna övriga produktionssubventioner (D.39) som tagits upp som användning i S.13.

| 7. | Driftsöverskott netto [1C.7] är lika med driftsöverskott netto (B.2n) i S.13. |
| --- | --- |

7.

Driftsöverskott netto [1C.7] är lika med driftsöverskott netto (B.2n) i S.13.

| 8. | Konsumtionsutgifter i föregående års priser [1C.8] är lika med den kedjelänkade volymen av konsumtionsutgifter (P.3) som tagits upp som användning i S.13, i föregående års priser. |
| --- | --- |

8.

Konsumtionsutgifter i föregående års priser [1C.8] är lika med den kedjelänkade volymen av konsumtionsutgifter (P.3) som tagits upp som användning i S.13, i föregående års priser.

| 9. | Offentliga förvaltningens investeringar i föregående års priser [1C.9] är lika med den kedjelänkade volymen av fasta bruttoinvesteringar (P.51g), som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13, i föregående års priser. |
| --- | --- |

9.

Offentliga förvaltningens investeringar i föregående års priser [1C.9] är lika med den kedjelänkade volymen av fasta bruttoinvesteringar (P.51g), som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13, i föregående års priser.

| 10. | Bruttonationalprodukt (BNP) i löpande priser [1C.10] är lika med BNP (B.1*g) till marknadspris. |
| --- | --- |

10.

Bruttonationalprodukt (BNP) i löpande priser [1C.10] är lika med BNP (B.1*g) till marknadspris.

| 11. | BNP i föregående års priser [1C.11] är lika med den kedjelänkade volymen av BNP (B1*g) i föregående års priser. |
| --- | --- |

11.

BNP i föregående års priser [1C.11] är lika med den kedjelänkade volymen av BNP (B1*g) i föregående års priser.

Tabell 2A

| 1. | Justeringar mellan finansiella och icke-finansiella konton [2A.1] är lika med underskott (–) eller överskott (+) [1A.1] minus nettotransaktioner i finansiella tillgångar och skulder [2A.2]. |
| --- | --- |

1.

Justeringar mellan finansiella och icke-finansiella konton [2A.1] är lika med underskott (–) eller överskott (+) [1A.1] minus nettotransaktioner i finansiella tillgångar och skulder [2A.2].

| 2. | Nettotransaktioner i finansiella tillgångar och skulder (konsoliderade) [2A.2] är lika med transaktioner i nettoförvärv av finansiella tillgångar [2A.3] minus nettoökningen av transaktioner i skulder [2A.15]. |
| --- | --- |

2.

Nettotransaktioner i finansiella tillgångar och skulder (konsoliderade) [2A.2] är lika med transaktioner i nettoförvärv av finansiella tillgångar [2A.3] minus nettoökningen av transaktioner i skulder [2A.15].

| 3. | Transaktioner i finansiella tillgångar (konsoliderade) [2A.3] är lika med konsoliderade transaktioner i sedlar, mynt och inlåning (F.2) [2A.4] plus transaktioner i skuldebrev (F.3) [2A.5] plus transaktioner i inlåning (F.4) [2A.6] plus transaktioner i ägarandelar och aktier/andelar i investeringsfonder (F.5) [2A.7] plus transaktioner i försäkring, pension och standardiserade garantier (F.6) [2A.11] plus transaktioner i finansiella derivat och personaloptioner (F.7) [2A.12] plus transaktioner i övriga finansiella tillgångar [2A.13], som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i alla sektorer utom S.13. |
| --- | --- |

3.

Transaktioner i finansiella tillgångar (konsoliderade) [2A.3] är lika med konsoliderade transaktioner i sedlar, mynt och inlåning (F.2) [2A.4] plus transaktioner i skuldebrev (F.3) [2A.5] plus transaktioner i inlåning (F.4) [2A.6] plus transaktioner i ägarandelar och aktier/andelar i investeringsfonder (F.5) [2A.7] plus transaktioner i försäkring, pension och standardiserade garantier (F.6) [2A.11] plus transaktioner i finansiella derivat och personaloptioner (F.7) [2A.12] plus transaktioner i övriga finansiella tillgångar [2A.13], som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i alla sektorer utom S.13.

| 4. | Transaktioner i sedlar, mynt och inlåning [2A.4] är lika med nettoförvärv av sedlar, mynt och inlåning (F.2) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i alla sektorer utom S.13. |
| --- | --- |

4.

Transaktioner i sedlar, mynt och inlåning [2A.4] är lika med nettoförvärv av sedlar, mynt och inlåning (F.2) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i alla sektorer utom S.13.

| 5. | Transaktioner i skuldebrev [2A.5] är lika med nettoförvärv av skuldebrev (F.3) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i alla sektorer utom S.13. |
| --- | --- |

5.

Transaktioner i skuldebrev [2A.5] är lika med nettoförvärv av skuldebrev (F.3) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i alla sektorer utom S.13.

| 6. | Transaktioner i inlåning [2A.6] är lika med nya lån (F.4) från den offentliga förvaltningen, netto efter återbetalningar till den offentliga förvaltningen, som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i alla sektorer utom S.13. |
| --- | --- |

6.

Transaktioner i inlåning [2A.6] är lika med nya lån (F.4) från den offentliga förvaltningen, netto efter återbetalningar till den offentliga förvaltningen, som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i alla sektorer utom S.13.

| 7. | Transaktioner i ägarandelar och aktier/andelar i investeringsfonder [2A.7] är lika med nettoförvärv av ägarandelar och aktier/andelar i investeringsfonder (F.5) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i alla sektorer utom S.13. |
| --- | --- |

7.

Transaktioner i ägarandelar och aktier/andelar i investeringsfonder [2A.7] är lika med nettoförvärv av ägarandelar och aktier/andelar i investeringsfonder (F.5) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i alla sektorer utom S.13.

| 8. | Privatiseringar (netto) [2A.8] är lika med transaktioner i ägarandelar och aktier/andelar i investeringsfonder (F.5) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.11 eller S.12 som sker i samband med att S.13 lämnar över eller skaffar sig bestämmande inflytande över låntagarenheten (ENS 2010, punkterna 2.36–2.39). Sådana transaktioner kan S.13 utföra med låntagarenheten direkt eller med en annan långivarenhet. |
| --- | --- |

8.

Privatiseringar (netto) [2A.8] är lika med transaktioner i ägarandelar och aktier/andelar i investeringsfonder (F.5) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.11 eller S.12 som sker i samband med att S.13 lämnar över eller skaffar sig bestämmande inflytande över låntagarenheten (ENS 2010, punkterna 2.36–2.39). Sådana transaktioner kan S.13 utföra med låntagarenheten direkt eller med en annan långivarenhet.

| 9. | Kapitaltillskott (netto) [2A.9] är lika med transaktioner i ägarandelar och aktier/andelar i investeringsfonder (F.5) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.11 eller S.12, som inte sker i samband med att S.13 lämnar över eller skaffar sig bestämmande inflytande över låntagarenheten och som S.13 genomför direkt med låntagarenheten. |
| --- | --- |

9.

Kapitaltillskott (netto) [2A.9] är lika med transaktioner i ägarandelar och aktier/andelar i investeringsfonder (F.5) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.11 eller S.12, som inte sker i samband med att S.13 lämnar över eller skaffar sig bestämmande inflytande över låntagarenheten och som S.13 genomför direkt med låntagarenheten.

| 10. | Övrigt [2A.10] är lika med transaktioner i ägarandelar och aktier/andelar i investeringsfonder (F.5) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i alla sektorer utom S.13, som inte sker i samband med att S.13 lämnar över eller skaffar sig bestämmande inflytande över låntagarenheten och som S.13 inte genomför direkt med låntagarenheten, utan med en annan långivarenhet. |
| --- | --- |

10.

Övrigt [2A.10] är lika med transaktioner i ägarandelar och aktier/andelar i investeringsfonder (F.5) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i alla sektorer utom S.13, som inte sker i samband med att S.13 lämnar över eller skaffar sig bestämmande inflytande över låntagarenheten och som S.13 inte genomför direkt med låntagarenheten, utan med en annan långivarenhet.

| 11. | Transaktioner i försäkring, pension och standardiserade garantier [2A.11] är lika med nettoförvärv av försäkring, pension och standardiserade garantier (F.6) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i alla sektorer utom S.13. |
| --- | --- |

11.

Transaktioner i försäkring, pension och standardiserade garantier [2A.11] är lika med nettoförvärv av försäkring, pension och standardiserade garantier (F.6) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i alla sektorer utom S.13.

| 12. | Transaktioner i finansiella derivat och personaloptioner [2A.12] är lika med nettobetalningar avseende finansiella derivat och personaloptioner (F.7) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i alla sektorer utom S.13. |
| --- | --- |

12.

Transaktioner i finansiella derivat och personaloptioner [2A.12] är lika med nettobetalningar avseende finansiella derivat och personaloptioner (F.7) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i alla sektorer utom S.13.

| 13. | Transaktioner i övriga finansiella tillgångar [2A.13] är lika med nettoförvärv av monetärt guld och särskilda dragningsrätter (SDR) (F.1) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 plus övriga obetalda/förutbetalda inkomster och utgifter (F.8) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i alla sektorer utom S.13. |
| --- | --- |

13.

Transaktioner i övriga finansiella tillgångar [2A.13] är lika med nettoförvärv av monetärt guld och särskilda dragningsrätter (SDR) (F.1) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 plus övriga obetalda/förutbetalda inkomster och utgifter (F.8) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i alla sektorer utom S.13.

| 14. | Transaktioner avseende övriga finansiella tillgångar, varav upplupna men ännu inte betalade skatter och sociala avgifter [2A.14] är lika med den del av andra obetalda/förutbetalda inkomster och utgifter (F.8 tillgångar) som avser skatter och sociala avgifter i D.2, D.5, D.61 och D.91, minus det skattebelopp som faktiskt influtit, som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettotillgångar i alla sektorer utom S.13. |
| --- | --- |

14.

Transaktioner avseende övriga finansiella tillgångar, varav upplupna men ännu inte betalade skatter och sociala avgifter [2A.14] är lika med den del av andra obetalda/förutbetalda inkomster och utgifter (F.8 tillgångar) som avser skatter och sociala avgifter i D.2, D.5, D.61 och D.91, minus det skattebelopp som faktiskt influtit, som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettotillgångar i alla sektorer utom S.13.

| 15. | Transaktioner i skulder (konsoliderade) [2A.15] är lika med konsoliderade transaktioner i sedlar, mynt och inlåning (F.2) [2A.16] plus transaktioner i kortfristiga skuldebrev (F.31) [2A.17] plus transaktioner i långfristiga skuldebrev (F.32) [2A.18] plus transaktioner i utlåning (F.4) [2A.19] plus transaktioner i försäkring, pension och standardiserade garantier (F.6) [2A.21] plus transaktioner i finansiella derivat och personaloptioner (F.7) [2A.22] plus transaktioner i övriga skulder [2A.23], som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i alla sektorer utom S.13. |
| --- | --- |

15.

Transaktioner i skulder (konsoliderade) [2A.15] är lika med konsoliderade transaktioner i sedlar, mynt och inlåning (F.2) [2A.16] plus transaktioner i kortfristiga skuldebrev (F.31) [2A.17] plus transaktioner i långfristiga skuldebrev (F.32) [2A.18] plus transaktioner i utlåning (F.4) [2A.19] plus transaktioner i försäkring, pension och standardiserade garantier (F.6) [2A.21] plus transaktioner i finansiella derivat och personaloptioner (F.7) [2A.22] plus transaktioner i övriga skulder [2A.23], som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i alla sektorer utom S.13.

| 16. | Transaktioner i sedlar, mynt och inlåning [2A.16] är lika med nettoförvärv av sedlar, mynt och inlåning (F.2), som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i alla sektorer utom S.13. |
| --- | --- |

16.

Transaktioner i sedlar, mynt och inlåning [2A.16] är lika med nettoförvärv av sedlar, mynt och inlåning (F.2), som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i alla sektorer utom S.13.

| 17. | Transaktioner i kortfristiga skuldebrev [2A.17] är lika med nettoökningen av kortfristiga skuldebrev (F.31) med ursprunglig löptid på ett år eller mindre, som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i alla sektorer utom S.13. |
| --- | --- |

17.

Transaktioner i kortfristiga skuldebrev [2A.17] är lika med nettoökningen av kortfristiga skuldebrev (F.31) med ursprunglig löptid på ett år eller mindre, som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i alla sektorer utom S.13.

| 18. | Transaktioner i långfristiga skuldebrev [2A.18] är lika med nettoökningen av långfristiga skuldebrev (F.32) med ursprunglig löptid på mer än ett år, som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i alla sektorer utom S.13. |
| --- | --- |

18.

Transaktioner i långfristiga skuldebrev [2A.18] är lika med nettoökningen av långfristiga skuldebrev (F.32) med ursprunglig löptid på mer än ett år, som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i alla sektorer utom S.13.

| 19. | Transaktioner i utlåning [2A.19] är lika med nytagna lån (F.4), netto efter återbetalningar av befintliga lån, som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i alla sektorer utom S.13. |
| --- | --- |

19.

Transaktioner i utlåning [2A.19] är lika med nytagna lån (F.4), netto efter återbetalningar av befintliga lån, som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i alla sektorer utom S.13.

| 20. | Transaktioner i utlåning varav utlåning från centralbanker [2A.20] är lika med transaktioner i lån (F.4) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i S.121. |
| --- | --- |

20.

Transaktioner i utlåning varav utlåning från centralbanker [2A.20] är lika med transaktioner i lån (F.4) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i S.121.

| 21. | Transaktioner i försäkring, pension och standardiserade garantier [2A.21] är lika med nettoförvärv av försäkring, pension och standardiserade garantier (F.6) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i alla sektorer utom S.13. |
| --- | --- |

21.

Transaktioner i försäkring, pension och standardiserade garantier [2A.21] är lika med nettoförvärv av försäkring, pension och standardiserade garantier (F.6) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i alla sektorer utom S.13.

| 22. | Transaktioner i finansiella derivat och personaloptioner [2A.22] är lika med nettointäkter avseende finansiella derivat och personaloptioner (F.7) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i alla sektorer utom S.13. |
| --- | --- |

22.

Transaktioner i finansiella derivat och personaloptioner [2A.22] är lika med nettointäkter avseende finansiella derivat och personaloptioner (F.7) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i alla sektorer utom S.13.

| 23. | Transaktioner i övriga skulder [2A.23] är lika med nettoökningen av monetärt guld och särskilda dragningsrätter (F.1) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i alla sektorer utom S.13 plus ägarandelar och aktier/andelar i investeringsfonder (F.5) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och förändringar i tillgångar i alla sektorer utom S.13 plus obetalda/förutbetalda inkomster och utgifter (F.8) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i alla sektorer utom S.13. |
| --- | --- |

23.

Transaktioner i övriga skulder [2A.23] är lika med nettoökningen av monetärt guld och särskilda dragningsrätter (F.1) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i alla sektorer utom S.13 plus ägarandelar och aktier/andelar i investeringsfonder (F.5) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och förändringar i tillgångar i alla sektorer utom S.13 plus obetalda/förutbetalda inkomster och utgifter (F.8) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i alla sektorer utom S.13.

| 24. | Offentliga förvaltningens upplåningsbehov [2A.24] är lika med nettoökningen av skulder i sedlar, mynt och inlåning (F.2) [2A.16] plus skuldebrev [2A.17 och 2A.18] (F.3) plus utlåning (F.4) [2A.19]. Det är också lika med konsoliderade transaktioner i offentliga förvaltningens skuldförbindelser. |
| --- | --- |

24.

Offentliga förvaltningens upplåningsbehov [2A.24] är lika med nettoökningen av skulder i sedlar, mynt och inlåning (F.2) [2A.16] plus skuldebrev [2A.17 och 2A.18] (F.3) plus utlåning (F.4) [2A.19]. Det är också lika med konsoliderade transaktioner i offentliga förvaltningens skuldförbindelser.

| 25. | Transaktioner i långfristiga skuldförbindelser [2A.25] är lika med nettoökningen av skulder avseende skuldförbindelser [2A.24] med en ursprunglig löptid på mer än ett år. |
| --- | --- |

25.

Transaktioner i långfristiga skuldförbindelser [2A.25] är lika med nettoökningen av skulder avseende skuldförbindelser [2A.24] med en ursprunglig löptid på mer än ett år.

| 26. | Transaktioner i skuldförbindelser emitterade i nationell valuta [2A.26] är lika med nettoökningen av skulder i skuldförbindelser [2A.24] emitterade i medlemsstatens lagliga betalningsmedel. |
| --- | --- |

26.

Transaktioner i skuldförbindelser emitterade i nationell valuta [2A.26] är lika med nettoökningen av skulder i skuldförbindelser [2A.24] emitterade i medlemsstatens lagliga betalningsmedel.

| 27. | Transaktioner i skuldförbindelser emitterade i euroområdets medlemsstaters valutor [2A.27] är lika med nettoökningen av skulder i skuldförbindelser [2A.24] emitterade i ecu plus skuldförbindelser emitterade i euro innan medlemsstaten införde euron plus skuldförbindelser emitterade i det lagliga betalningsmedlet i en av euroområdets medlemsstater innan den blev en medlemsstat i euroområdet. |
| --- | --- |

27.

Transaktioner i skuldförbindelser emitterade i euroområdets medlemsstaters valutor [2A.27] är lika med nettoökningen av skulder i skuldförbindelser [2A.24] emitterade i ecu plus skuldförbindelser emitterade i euro innan medlemsstaten införde euron plus skuldförbindelser emitterade i det lagliga betalningsmedlet i en av euroområdets medlemsstater innan den blev en medlemsstat i euroområdet.

| 28. | Transaktioner i skuldförbindelser emitterade i andra valutor [2A.28] är lika med nettoökningen av skulder i skuldförbindelser [2A.24] som inte ingår i [2A.26] eller [2A.27]. |
| --- | --- |

28.

Transaktioner i skuldförbindelser emitterade i andra valutor [2A.28] är lika med nettoökningen av skulder i skuldförbindelser [2A.24] som inte ingår i [2A.26] eller [2A.27].

| 29. | Andra flöden [2A.29] är lika med omvärderingseffekter på skuldsidan [2A.30] plus andra volymförändringar av skulder [2A.33]. |
| --- | --- |

29.

Andra flöden [2A.29] är lika med omvärderingseffekter på skuldsidan [2A.30] plus andra volymförändringar av skulder [2A.33].

| 30. | Omvärderingseffekter på skuldsidan [2A.30] är lika med valutakursvinster eller -förluster från innehav av utländsk valuta [2A.31] plus andra omvärderingseffekter – nominellt värde [2A.32]. |
| --- | --- |

30.

Omvärderingseffekter på skuldsidan [2A.30] är lika med valutakursvinster eller -förluster från innehav av utländsk valuta [2A.31] plus andra omvärderingseffekter – nominellt värde [2A.32].

| 31. | Valutakursvinster eller -förluster från innehav av utländsk valuta [2A.31] är lika med nominella kapitalvinster och kapitalförluster (K.7) avseende skulder [3A.1] vars värde förändras på grund av förändringar av valutakurserna när de räknas om till nationell valuta. |
| --- | --- |

31.

Valutakursvinster eller -förluster från innehav av utländsk valuta [2A.31] är lika med nominella kapitalvinster och kapitalförluster (K.7) avseende skulder [3A.1] vars värde förändras på grund av förändringar av valutakurserna när de räknas om till nationell valuta.

| 32. | Andra omvärderingseffekter – nominellt värde [2A.32] är lika med förändring av skulden [2A.34], minus transaktioner i skuldförbindelser (konsoliderade) [2A.24] minus valutakursvinster eller -förluster från innehav av utländsk valuta [2A.31] minus andra volymförändringar av skulder [2A.33]. |
| --- | --- |

32.

Andra omvärderingseffekter – nominellt värde [2A.32] är lika med förändring av skulden [2A.34], minus transaktioner i skuldförbindelser (konsoliderade) [2A.24] minus valutakursvinster eller -förluster från innehav av utländsk valuta [2A.31] minus andra volymförändringar av skulder [2A.33].

| 33. | Andra volymförändringar av skulder [2A.33] är lika med andra volymförändringar (K.1, K.2, K.3, K.4, K.5 och K.6) av skulder som klassificeras antingen som sedlar, mynt och inlåning (AF.2), skuldebrev (AF.3) eller lån (AF.4) som inte är tillgångar i S.13. |
| --- | --- |

33.

Andra volymförändringar av skulder [2A.33] är lika med andra volymförändringar (K.1, K.2, K.3, K.4, K.5 och K.6) av skulder som klassificeras antingen som sedlar, mynt och inlåning (AF.2), skuldebrev (AF.3) eller lån (AF.4) som inte är tillgångar i S.13.

| 34. | Förändring av den offentliga förvaltningens skuld [2A.34] är lika med skuld [3A.1] under år t minus skuld [3A.1] under år t – 1. |
| --- | --- |

34.

Förändring av den offentliga förvaltningens skuld [2A.34] är lika med skuld [3A.1] under år t minus skuld [3A.1] under år t – 1.

Tabell 2B

| 1. | Transaktioner avseende offentliga förvaltningens skuldförbindelser (icke-konsoliderade) [2B.1] är lika med icke-konsoliderade transaktioner i sedlar, mynt och inlåning [2B.2] plus transaktioner i kortfristiga skuldebrev [2B.3] plus transaktioner i långfristiga skuldebrev [2B.4] plus transaktioner i utlåning från centralbanken [2B.5] plus transaktioner i övrig utlåning [2B.6]. |
| --- | --- |

1.

Transaktioner avseende offentliga förvaltningens skuldförbindelser (icke-konsoliderade) [2B.1] är lika med icke-konsoliderade transaktioner i sedlar, mynt och inlåning [2B.2] plus transaktioner i kortfristiga skuldebrev [2B.3] plus transaktioner i långfristiga skuldebrev [2B.4] plus transaktioner i utlåning från centralbanken [2B.5] plus transaktioner i övrig utlåning [2B.6].

| 2. | Transaktioner i sedlar, mynt och inlåning [2B.2] är lika med icke-konsoliderade transaktioner i sedlar, mynt och inlåning (F.2) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13. |
| --- | --- |

2.

Transaktioner i sedlar, mynt och inlåning [2B.2] är lika med icke-konsoliderade transaktioner i sedlar, mynt och inlåning (F.2) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13.

| 3. | Transaktioner i kortfristiga skuldebrev [2B.3] är lika med icke-konsoliderade transaktioner i skuldebrev vars ursprungliga löptid är ett år eller mindre (F.31), som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13. |
| --- | --- |

3.

Transaktioner i kortfristiga skuldebrev [2B.3] är lika med icke-konsoliderade transaktioner i skuldebrev vars ursprungliga löptid är ett år eller mindre (F.31), som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13.

| 4. | Transaktioner i långfristiga skuldebrev [2B.4] är lika med icke-konsoliderade transaktioner i skuldebrev vars ursprungliga löptid är mer än ett år (F.32), som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13. |
| --- | --- |

4.

Transaktioner i långfristiga skuldebrev [2B.4] är lika med icke-konsoliderade transaktioner i skuldebrev vars ursprungliga löptid är mer än ett år (F.32), som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13.

| 5. | Transaktioner i utlåning från centralbanken [2B.5] är lika med icke-konsoliderade transaktioner i lån (F.4) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i S.121. |
| --- | --- |

5.

Transaktioner i utlåning från centralbanken [2B.5] är lika med icke-konsoliderade transaktioner i lån (F.4) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i S.121.

| 6. | Transaktioner i övrig utlåning [2B.6] är lika med icke-konsoliderade transaktioner i lån (F.4) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i alla sektorer utom S.121. |
| --- | --- |

6.

Transaktioner i övrig utlåning [2B.6] är lika med icke-konsoliderade transaktioner i lån (F.4) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i alla sektorer utom S.121.

| 7. | Konsoliderande transaktioner [2B.7] är lika med icke-konsoliderade transaktioner avseende skuldförbindelser [2B.1] minus konsoliderade transaktioner i skuldförbindelser [2A.24]. |
| --- | --- |

7.

Konsoliderande transaktioner [2B.7] är lika med icke-konsoliderade transaktioner avseende skuldförbindelser [2B.1] minus konsoliderade transaktioner i skuldförbindelser [2A.24].

| 8. | Konsoliderande transaktioner – sedlar, mynt och inlåning [2B.8] är lika med icke-konsoliderade transaktioner i sedlar, mynt och inlåning [2B.2] minus konsoliderade transaktioner i sedlar, mynt och inlåning [2A.16]. |
| --- | --- |

8.

Konsoliderande transaktioner – sedlar, mynt och inlåning [2B.8] är lika med icke-konsoliderade transaktioner i sedlar, mynt och inlåning [2B.2] minus konsoliderade transaktioner i sedlar, mynt och inlåning [2A.16].

| 9. | Konsoliderande transaktioner – kortfristiga skuldebrev [2B.9] är lika med icke-konsoliderade transaktioner i kortfristiga skuldebrev [2B.3] minus konsoliderade transaktioner i kortfristiga skuldebrev [2A.17]. |
| --- | --- |

9.

Konsoliderande transaktioner – kortfristiga skuldebrev [2B.9] är lika med icke-konsoliderade transaktioner i kortfristiga skuldebrev [2B.3] minus konsoliderade transaktioner i kortfristiga skuldebrev [2A.17].

| 10. | Konsoliderande transaktioner – långfristiga skuldebrev [2B.10] är lika med icke-konsoliderade transaktioner i långfristiga skuldebrev [2B.4] minus konsoliderade transaktioner i långfristiga skuldebrev [2A.18]. |
| --- | --- |

10.

Konsoliderande transaktioner – långfristiga skuldebrev [2B.10] är lika med icke-konsoliderade transaktioner i långfristiga skuldebrev [2B.4] minus konsoliderade transaktioner i långfristiga skuldebrev [2A.18].

| 11. | Konsoliderande transaktioner – utlåning [2B.11] är lika med icke-konsoliderade transaktioner i övrig utlåning [2B.6] minus konsoliderade transaktioner i utlåning [2A.19] plus konsoliderade transaktioner i utlåning varav utlåning från centralbanken [2A.20]. |
| --- | --- |

11.

Konsoliderande transaktioner – utlåning [2B.11] är lika med icke-konsoliderade transaktioner i övrig utlåning [2B.6] minus konsoliderade transaktioner i utlåning [2A.19] plus konsoliderade transaktioner i utlåning varav utlåning från centralbanken [2A.20].

Tabell 3A

| 1. | Offentliga förvaltningens skuld (konsoliderad) [3A.1] är lika med skuld enligt definitionen i förordning (EG) nr 479/2009. Den är också lika med de konsoliderade skulderna i S.13 i posten sedlar, mynt och inlåning [3A.2] plus kortfristiga skuldebrev [3A.3] plus långfristiga skuldebrev [3A.4] plus utlåning från centralbanken [3A.5] plus övrig utlåning [3A.6]. |
| --- | --- |

1.

Offentliga förvaltningens skuld (konsoliderad) [3A.1] är lika med skuld enligt definitionen i förordning (EG) nr 479/2009. Den är också lika med de konsoliderade skulderna i S.13 i posten sedlar, mynt och inlåning [3A.2] plus kortfristiga skuldebrev [3A.3] plus långfristiga skuldebrev [3A.4] plus utlåning från centralbanken [3A.5] plus övrig utlåning [3A.6].

| 2. | Skuld – sedlar, mynt och inlåning [3A.2] är lika med andelen skuld [3A.1] i posten sedlar, mynt och inlåning (AF.2). |
| --- | --- |

2.

Skuld – sedlar, mynt och inlåning [3A.2] är lika med andelen skuld [3A.1] i posten sedlar, mynt och inlåning (AF.2).

| 3. | Skuld – kortfristiga skuldebrev [3A.3] är lika med andelen skuld [3A.1] i posten skuldebrev vars ursprungliga löptid är ett år eller mindre (AF.31). |
| --- | --- |

3.

Skuld – kortfristiga skuldebrev [3A.3] är lika med andelen skuld [3A.1] i posten skuldebrev vars ursprungliga löptid är ett år eller mindre (AF.31).

| 4. | Skuld – långfristiga skuldebrev [3A.4] är lika med andelen skuld [3A.1] i posten skuldebrev vars ursprungliga löptid är mer än ett år (AF.32). |
| --- | --- |

4.

Skuld – långfristiga skuldebrev [3A.4] är lika med andelen skuld [3A.1] i posten skuldebrev vars ursprungliga löptid är mer än ett år (AF.32).

| 5. | Skuld – utlåning från centralbanken [3A.5] är lika med andelen skuld [3A.1] i posten lån (AF.4) som är en tillgång i S.121. |
| --- | --- |

5.

Skuld – utlåning från centralbanken [3A.5] är lika med andelen skuld [3A.1] i posten lån (AF.4) som är en tillgång i S.121.

| 6. | Skuld – övrig utlåning [3A.6] är lika med andelen skuld [3A.1] i posten lån (AF.4) som inte är någon tillgång i S.121. |
| --- | --- |

6.

Skuld – övrig utlåning [3A.6] är lika med andelen skuld [3A.1] i posten lån (AF.4) som inte är någon tillgång i S.121.

| 7. | Skuld som innehas av aktörer med hemvist i medlemsstaten [3A.7] är lika med skuld som innehas av centralbanken [3A.8] plus skuld som innehas av andra monetära finansinstitut [3A.9], plus skuld som innehas av övriga finansinstitut [3A.10] plus skuld som innehas av övriga aktörer med hemvist i medlemsstaten [3A.11]. |
| --- | --- |

7.

Skuld som innehas av aktörer med hemvist i medlemsstaten [3A.7] är lika med skuld som innehas av centralbanken [3A.8] plus skuld som innehas av andra monetära finansinstitut [3A.9], plus skuld som innehas av övriga finansinstitut [3A.10] plus skuld som innehas av övriga aktörer med hemvist i medlemsstaten [3A.11].

| 8. | Skuld som innehas av centralbanken [3A.8] är lika med andelen skuld [3A.1] som är en tillgång i S.121. |
| --- | --- |

8.

Skuld som innehas av centralbanken [3A.8] är lika med andelen skuld [3A.1] som är en tillgång i S.121.

| 9. | Skuld som innehas av andra monetära finansinstitut [3A.9] är lika med andelen skuld [3A.1] som är en tillgång i S.122 eller S.123. |
| --- | --- |

9.

Skuld som innehas av andra monetära finansinstitut [3A.9] är lika med andelen skuld [3A.1] som är en tillgång i S.122 eller S.123.

| 10. | Skuld som innehas av övriga finansinstitut [3A.10] är lika med andelen skuld [3A.1] som är en tillgång i S.124, S.125, S.126, S.127, S.128 eller S.129. |
| --- | --- |

10.

Skuld som innehas av övriga finansinstitut [3A.10] är lika med andelen skuld [3A.1] som är en tillgång i S.124, S.125, S.126, S.127, S.128 eller S.129.

| 11. | Skuld som innehas av övriga aktörer med hemvist i medlemsstaten [3A.11] är lika med andelen skuld [3A.1] som är en tillgång i S.11, S.14 eller S.15. |
| --- | --- |

11.

Skuld som innehas av övriga aktörer med hemvist i medlemsstaten [3A.11] är lika med andelen skuld [3A.1] som är en tillgång i S.11, S.14 eller S.15.

| 12. | Skuld som innehas av aktörer utan hemvist i medlemsstaten [3A.12] är lika med andelen skuld [3A.1] som är en tillgång i S.2. |
| --- | --- |

12.

Skuld som innehas av aktörer utan hemvist i medlemsstaten [3A.12] är lika med andelen skuld [3A.1] som är en tillgång i S.2.

| 13. | Skuld emitterad i nationell valuta [3A.13] är lika med andelen skuld [3A.1] emitterad i medlemsstatens lagliga betalningsmedel. |
| --- | --- |

13.

Skuld emitterad i nationell valuta [3A.13] är lika med andelen skuld [3A.1] emitterad i medlemsstatens lagliga betalningsmedel.

| 14. | Skuld emitterad i euroområdets medlemsstaters valutor [3A.14] är lika med andelen skuld [3A.1] – innan medlemsstaten blev en medlemsstat i euroområdet – emitterad i det lagliga betalningsmedlet i en av euroområdets medlemsstater (med undantag för nationell valuta [3A.13]) plus skuld emitterad i ecu eller euro. |
| --- | --- |

14.

Skuld emitterad i euroområdets medlemsstaters valutor [3A.14] är lika med andelen skuld [3A.1] – innan medlemsstaten blev en medlemsstat i euroområdet – emitterad i det lagliga betalningsmedlet i en av euroområdets medlemsstater (med undantag för nationell valuta [3A.13]) plus skuld emitterad i ecu eller euro.

| 15. | Skuld som innehas av aktörer utan hemvist i medlemsstaten [3A.15] är lika med andelen skuld [3A.1] som inte ingår i [3A.13] eller [3A.14]. |
| --- | --- |

15.

Skuld som innehas av aktörer utan hemvist i medlemsstaten [3A.15] är lika med andelen skuld [3A.1] som inte ingår i [3A.13] eller [3A.14].

| 16. | Kortfristiga skulder [3A.16] är lika med andelen skuld [3A.1] vars ursprungliga löptid är ett år eller mindre. |
| --- | --- |

16.

Kortfristiga skulder [3A.16] är lika med andelen skuld [3A.1] vars ursprungliga löptid är ett år eller mindre.

| 17. | Långfristiga skulder [3A.17] är lika med andelen skuld [3A.1] vars ursprungliga löptid är mer än ett år. |
| --- | --- |

17.

Långfristiga skulder [3A.17] är lika med andelen skuld [3A.1] vars ursprungliga löptid är mer än ett år.

| 18. | Långfristiga skulder varav med rörlig ränta [3A.18] är lika med andelen långfristiga skulder [3A.17] med rörlig räntesats. |
| --- | --- |

18.

Långfristiga skulder varav med rörlig ränta [3A.18] är lika med andelen långfristiga skulder [3A.17] med rörlig räntesats.

| 19. | Skuld med en återstående löptid på upp till ett år [3A.19] är lika med andelen skuld [3A.1] vars återstående löptid är ett år eller mindre. |
| --- | --- |

19.

Skuld med en återstående löptid på upp till ett år [3A.19] är lika med andelen skuld [3A.1] vars återstående löptid är ett år eller mindre.

| 20. | Skuld med en återstående löptid på över ett och upp till fem år [3A.20] är lika med andelen skuld [3A.1] vars återstående löptid är över ett och upp till fem år. |
| --- | --- |

20.

Skuld med en återstående löptid på över ett och upp till fem år [3A.20] är lika med andelen skuld [3A.1] vars återstående löptid är över ett och upp till fem år.

| 21. | Skuld med en återstående löptid på över ett och upp till fem år varav med rörlig ränta [3A.21] är lika med andelen skuld [3A.1] vars återstående löptid är över ett och upp till fem år [3A.20] och vars räntesats är rörlig. |
| --- | --- |

21.

Skuld med en återstående löptid på över ett och upp till fem år varav med rörlig ränta [3A.21] är lika med andelen skuld [3A.1] vars återstående löptid är över ett och upp till fem år [3A.20] och vars räntesats är rörlig.

| 22. | Skuld med en återstående löptid på över fem år [3A.22] är lika med andelen skuld [3A.1] vars återstående löptid är över fem år. |
| --- | --- |

22.

Skuld med en återstående löptid på över fem år [3A.22] är lika med andelen skuld [3A.1] vars återstående löptid är över fem år.

| 23. | Skuld med en återstående löptid på över fem år varav med rörlig ränta [3A.23] är lika med andelen skuld [3A.1] vars återstående löptid är på över fem år [3A.22] och vars räntesats är rörlig. |
| --- | --- |

23.

Skuld med en återstående löptid på över fem år varav med rörlig ränta [3A.23] är lika med andelen skuld [3A.1] vars återstående löptid är på över fem år [3A.22] och vars räntesats är rörlig.

| 24. | Skuldens genomsnittliga återstående löptid [3A.24] är lika med den genomsnittliga återstående löptiden viktad efter utestående belopp, uttryckt i år. |
| --- | --- |

24.

Skuldens genomsnittliga återstående löptid [3A.24] är lika med den genomsnittliga återstående löptiden viktad efter utestående belopp, uttryckt i år.

| 25. | Offentliga förvaltningens skuld – nollkupongare [3A.25] är lika med andelen skuld [3A.1] som består av nollkupongare, dvs. obligationer utan kupongbetalningar, där räntan utgörs av skillnaden mellan inlösenpriset och utgivningspriset. |
| --- | --- |

25.

Offentliga förvaltningens skuld – nollkupongare [3A.25] är lika med andelen skuld [3A.1] som består av nollkupongare, dvs. obligationer utan kupongbetalningar, där räntan utgörs av skillnaden mellan inlösenpriset och utgivningspriset.

Tabell 3B

| 1. | Offentliga förvaltningens skuld (icke-konsoliderad mellan delsektorer) [3B.1] är lika med de icke-konsoliderade skulderna i S.13, exklusive a) de skulder i S.1311 som samtidigt är tillgångar i S.1311, b) de skulder i S.1312 som samtidigt är tillgångar i S.1312, c) de skulder i S.1313 som samtidigt är tillgångar i S.1313 och d) de skulder i S.1314 som samtidigt är tillgångar i S.1314, i samma poster som offentliga förvaltningens skuld [3A.1]. |
| --- | --- |

1.

Offentliga förvaltningens skuld (icke-konsoliderad mellan delsektorer) [3B.1] är lika med de icke-konsoliderade skulderna i S.13, exklusive a) de skulder i S.1311 som samtidigt är tillgångar i S.1311, b) de skulder i S.1312 som samtidigt är tillgångar i S.1312, c) de skulder i S.1313 som samtidigt är tillgångar i S.1313 och d) de skulder i S.1314 som samtidigt är tillgångar i S.1314, i samma poster som offentliga förvaltningens skuld [3A.1].

| 2. | Konsoliderande element [3B.2] är lika med de skulder i S.13 som samtidigt är tillgångar i S.13 exklusive a) de skulder i S.1311 som samtidigt är tillgångar i S.1311, b) de skulder i S.1312 som samtidigt är tillgångar i S.1312, c) de skulder i S.1313 som samtidigt är tillgångar i S.1313 och d) de skulder i S.1314 som samtidigt är tillgångar i S.1314, i posten sedlar, mynt och inlåning [3B.3] plus kortfristiga skuldebrev [3B.4] plus långfristiga skuldebrev [3B.5] plus utlåning [3B.6]. |
| --- | --- |

2.

Konsoliderande element [3B.2] är lika med de skulder i S.13 som samtidigt är tillgångar i S.13 exklusive a) de skulder i S.1311 som samtidigt är tillgångar i S.1311, b) de skulder i S.1312 som samtidigt är tillgångar i S.1312, c) de skulder i S.1313 som samtidigt är tillgångar i S.1313 och d) de skulder i S.1314 som samtidigt är tillgångar i S.1314, i posten sedlar, mynt och inlåning [3B.3] plus kortfristiga skuldebrev [3B.4] plus långfristiga skuldebrev [3B.5] plus utlåning [3B.6].

| 3. | Konsoliderande element i sedlar, mynt och inlåning [3B.3] är lika med andelen konsoliderande element [3B.2] i posten sedlar, mynt och inlåning (F.2). |
| --- | --- |

3.

Konsoliderande element i sedlar, mynt och inlåning [3B.3] är lika med andelen konsoliderande element [3B.2] i posten sedlar, mynt och inlåning (F.2).

| 4. | Konsoliderande element i kortfristiga skuldebrev [3B.4] är lika med andelen konsoliderande element [3B.2] i posten skuldebrev vars ursprungliga löptid är ett år eller mindre (F.31). |
| --- | --- |

4.

Konsoliderande element i kortfristiga skuldebrev [3B.4] är lika med andelen konsoliderande element [3B.2] i posten skuldebrev vars ursprungliga löptid är ett år eller mindre (F.31).

| 5. | Konsoliderande element i långfristiga skuldebrev [3B.5] är lika med andelen konsoliderande element [3B.2] i posten skuldebrev vars ursprungliga löptid är mer än ett år (F.32). |
| --- | --- |

5.

Konsoliderande element i långfristiga skuldebrev [3B.5] är lika med andelen konsoliderande element [3B.2] i posten skuldebrev vars ursprungliga löptid är mer än ett år (F.32).

| 6. | Konsoliderande element i utlåning [3B.6] är lika med andelen konsoliderande element [3B.2] i posten lån (F.4). |
| --- | --- |

6.

Konsoliderande element i utlåning [3B.6] är lika med andelen konsoliderande element [3B.2] i posten lån (F.4).

| 7. | Skuldförbindelser utgivna av statlig förvaltning (konsoliderade) [3B.7] är lika med skulder i S.1311 som inte är tillgångar i S.1311, i samma poster som skuld [3A.1]. |
| --- | --- |

7.

Skuldförbindelser utgivna av statlig förvaltning (konsoliderade) [3B.7] är lika med skulder i S.1311 som inte är tillgångar i S.1311, i samma poster som skuld [3A.1].

| 8. | Skuldförbindelser utgivna av statlig förvaltning, varav skulder som innehas av andra delsektorer inom den offentliga förvaltningen [3B.8] är lika med skulder i S.1311 som är tillgångar i S.1312, S.1313 eller S.1314, i samma poster som skuld [3A.1]. |
| --- | --- |

8.

Skuldförbindelser utgivna av statlig förvaltning, varav skulder som innehas av andra delsektorer inom den offentliga förvaltningen [3B.8] är lika med skulder i S.1311 som är tillgångar i S.1312, S.1313 eller S.1314, i samma poster som skuld [3A.1].

| 9. | Skuldförbindelser utgivna av delstatlig förvaltning (konsoliderade) [3B.9] är lika med skulder i S.1312 som inte är tillgångar i S.1312, i samma poster som skuld [3A.1]. |
| --- | --- |

9.

Skuldförbindelser utgivna av delstatlig förvaltning (konsoliderade) [3B.9] är lika med skulder i S.1312 som inte är tillgångar i S.1312, i samma poster som skuld [3A.1].

| 10. | Skuldförbindelser utgivna av delstatlig förvaltning, varav skulder som innehas av andra delsektorer inom den offentliga förvaltningen [3B.10] är lika med skulder i S.1312 som är tillgångar i S.1311, S.1313 eller S.1314, i samma poster som skuld [3A.1]. |
| --- | --- |

10.

Skuldförbindelser utgivna av delstatlig förvaltning, varav skulder som innehas av andra delsektorer inom den offentliga förvaltningen [3B.10] är lika med skulder i S.1312 som är tillgångar i S.1311, S.1313 eller S.1314, i samma poster som skuld [3A.1].

| 11. | Skuldförbindelser utgivna av kommunal förvaltning (konsoliderade) [3B.11] är lika med skulder i S.1313 som inte är tillgångar i S.1313, i samma poster som skuld [3A.1]. |
| --- | --- |

11.

Skuldförbindelser utgivna av kommunal förvaltning (konsoliderade) [3B.11] är lika med skulder i S.1313 som inte är tillgångar i S.1313, i samma poster som skuld [3A.1].

| 12. | Skuldförbindelser utgivna av kommunal förvaltning, varav skulder som innehas av andra delsektorer inom den offentliga förvaltningen [3B.12] är lika med skulder i S.1313 som är tillgångar i S.1311, S.1312 eller S.1314, i samma poster som skuld [3A.1]. |
| --- | --- |

12.

Skuldförbindelser utgivna av kommunal förvaltning, varav skulder som innehas av andra delsektorer inom den offentliga förvaltningen [3B.12] är lika med skulder i S.1313 som är tillgångar i S.1311, S.1312 eller S.1314, i samma poster som skuld [3A.1].

| 13. | Skuldförbindelser utgivna av sociala trygghetsfonder (konsoliderade) [3B.13] är lika med skulder i S.1314 som inte är tillgångar i S.1314, i samma poster som skuld [3A.1]. |
| --- | --- |

13.

Skuldförbindelser utgivna av sociala trygghetsfonder (konsoliderade) [3B.13] är lika med skulder i S.1314 som inte är tillgångar i S.1314, i samma poster som skuld [3A.1].

| 14. | Skuldförbindelser utgivna av sociala trygghetsfonder, varav skulder som innehas av andra delsektorer inom den offentliga förvaltningen [3B.14] är lika med skulder i S.1314 som är tillgångar i S.1311, S.1312 eller S.1313, i samma poster som skuld [3A.1]. |
| --- | --- |

14.

Skuldförbindelser utgivna av sociala trygghetsfonder, varav skulder som innehas av andra delsektorer inom den offentliga förvaltningen [3B.14] är lika med skulder i S.1314 som är tillgångar i S.1311, S.1312 eller S.1313, i samma poster som skuld [3A.1].

| 15. | Den statliga förvaltningens innehav av skuldförbindelser som är utgivna av enheter i andra delsektorer inom den offentliga förvaltningen [3B.15] är lika med skulder i S.1312, S.1313 eller S.1314 som är tillgångar i S.1311, i samma poster som skuld [3A.1]. |
| --- | --- |

15.

Den statliga förvaltningens innehav av skuldförbindelser som är utgivna av enheter i andra delsektorer inom den offentliga förvaltningen [3B.15] är lika med skulder i S.1312, S.1313 eller S.1314 som är tillgångar i S.1311, i samma poster som skuld [3A.1].

| 16. | Den delstatliga förvaltningens innehav av skuldförbindelser som är utgivna av enheter i andra delsektorer inom den offentliga förvaltningen [3B.16] är lika med skulder i S.1311, S.1313 eller S.1314 som är tillgångar i S.1312, i samma poster som skuld [3A.1]. |
| --- | --- |

16.

Den delstatliga förvaltningens innehav av skuldförbindelser som är utgivna av enheter i andra delsektorer inom den offentliga förvaltningen [3B.16] är lika med skulder i S.1311, S.1313 eller S.1314 som är tillgångar i S.1312, i samma poster som skuld [3A.1].

| 17. | Den kommunala förvaltningens innehav av skuldförbindelser som är utgivna av enheter i andra delsektorer inom den offentliga förvaltningen [3B.17] är lika med skulder i S.1311, S.1312 eller S.1314 som är tillgångar i S.1313, i samma poster som skuld [3A.1]. |
| --- | --- |

17.

Den kommunala förvaltningens innehav av skuldförbindelser som är utgivna av enheter i andra delsektorer inom den offentliga förvaltningen [3B.17] är lika med skulder i S.1311, S.1312 eller S.1314 som är tillgångar i S.1313, i samma poster som skuld [3A.1].

| 18. | De sociala trygghetsfondernas innehav av skuldförbindelser som är utgivna av enheter i andra delsektorer inom den offentliga förvaltningen [3B.18] är lika med skulder i S.1311, S.1312 eller S.1313 som är tillgångar i S.1314, i samma poster som skuld [3A.1]. |
| --- | --- |

18.

De sociala trygghetsfondernas innehav av skuldförbindelser som är utgivna av enheter i andra delsektorer inom den offentliga förvaltningen [3B.18] är lika med skulder i S.1311, S.1312 eller S.1313 som är tillgångar i S.1314, i samma poster som skuld [3A.1].

---

(1)  [x.y] avser kategori nummer y i tabell x.

(2)  Begreppet ”kategorier” avser sektorn offentlig förvaltning om inget annat anges.

---

BILAGA III

ÖVERFÖRING AV UPPGIFTER TILL EUROPEISKA CENTRALBANKEN

De nationella centralbankerna ska använda den rapporteringsväg som Europeiska centralbankssystemet (ECBS) erbjuder och som bygger på ECBS it-infrastruktur för elektronisk överföring av de statistiska uppgifter som Europeiska centralbanken (ECB) behöver. Datautbytet inom ECBS ska baseras på formatet Statistical Data and Metadata eXchange. Detta krav hindrar inte att andra medel efter överenskommelse kan användas som en reservlösning för överföring av de statistiska uppgifterna till ECB.

För att dataöverföringen ska fungera smidigt ska de nationella centralbankerna beakta följande rekommendationer.

| — | Fullständighet: De nationella centralbankerna ska rapportera alla begärda seriekoder. Att inte rapportera några koder eller rapportera koder som inte finns i kodförteckningen betraktas som ofullständig rapportering. Om en uppgift saknas, ska den utelämnade uppgiften markeras med hjälp av motsvarande statusflagga. |
| --- | --- |

—

Fullständighet: De nationella centralbankerna ska rapportera alla begärda seriekoder. Att inte rapportera några koder eller rapportera koder som inte finns i kodförteckningen betraktas som ofullständig rapportering. Om en uppgift saknas, ska den utelämnade uppgiften markeras med hjälp av motsvarande statusflagga.

| — | Redovisningsidentiteter och teckenkonvention för uppgifterna: Valideringsreglerna måste implementeras av de nationella centralbankerna innan uppgifterna sänds till ECB. |
| --- | --- |

—

Redovisningsidentiteter och teckenkonvention för uppgifterna: Valideringsreglerna måste implementeras av de nationella centralbankerna innan uppgifterna sänds till ECB.

När endast en delmängd seriekoder revideras, ska valideringsreglerna tillämpas för hela rapporten.

---

BILAGA IV

JÄMFÖRELSETABELL

| Riktlinje ECB/2009/20 | Den här riktlinjen |
| --- | --- |
| Artikel 1 | Artikel 1 |
| Artikel 2.1 | Artikel 2.1 |
| Artikel 2.2 | Artikel 2.3 |
| Artikel 2.3 | Artikel 2.2 |
| Artikel 2.4 | Artikel 2.5 |
| Artikel 2.5 | Artikel 2.6 |
| Artiklarna 3–8 | Artiklarna 3–8 |
| Artikel 9.1 | Artikel 10.2 |
| Artikel 9.2 | Artikel 9.1 |
| Artikel 9.3 | Artikel 9.2 |
| Artikel 10 | Artikel 10.1 |
| — | Artikel 10.3 |
| Bilagorna I–III | Bilagorna I–III |

Riktlinje ECB/2009/20

Den här riktlinjen

Artikel 1

Artikel 1

Artikel 2.1

Artikel 2.1

Artikel 2.2

Artikel 2.3

Artikel 2.3

Artikel 2.2

Artikel 2.4

Artikel 2.5

Artikel 2.5

Artikel 2.6

Artiklarna 3–8

Artiklarna 3–8

Artikel 9.1

Artikel 10.2

Artikel 9.2

Artikel 9.1

Artikel 9.3

Artikel 9.2

Artikel 10

Artikel 10.1

—

Artikel 10.3

Bilagorna I–III

Bilagorna I–III

---

| 7.1.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 2/34 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 2/34

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS RIKTLINJE

av den 25 juli 2013

om Europeiska centralbankens krav på rapportering av kvartalsvis statistik över finansräkenskaper

(omarbetning)

(ECB/2013/24)

(2014/3/EU)

EUROPEISKA CENTRALBANKENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA RIKTLINJE

med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 5.1 och 5.2, artikel 12.1 och artikel 14.3, och

av följande skäl:

| (1) | Riktlinje ECB/2002/7 av den 21 november 2002 om Europeiska centralbankens krav på rapportering av kvartalsvis statistik över finansräkenskaper (1) har ändrats flera gånger. Eftersom ytterligare ändringar måste göras bör beslutet omarbetas så att det blir mer översiktligt. |
| --- | --- |

(1)

Riktlinje ECB/2002/7 av den 21 november 2002 om Europeiska centralbankens krav på rapportering av kvartalsvis statistik över finansräkenskaper (1) har ändrats flera gånger. Eftersom ytterligare ändringar måste göras bör beslutet omarbetas så att det blir mer översiktligt.

| (2) | För att kunna utföra sina uppgifter behöver Europeiska centralbankssystemet (ECBS) omfattande och tillförlitlig statistik över de kvartalsvisa finansräkenskaperna efter institutionell sektor, både nationella uppgifter och aggregerade uppgifter för euroområdet. |
| --- | --- |

(2)

För att kunna utföra sina uppgifter behöver Europeiska centralbankssystemet (ECBS) omfattande och tillförlitlig statistik över de kvartalsvisa finansräkenskaperna efter institutionell sektor, både nationella uppgifter och aggregerade uppgifter för euroområdet.

| (3) | Delar av den information som ECBS behöver på området kvartalsvisa finansräkenskaper för euroområdet kan sammanställas av andra behöriga nationella myndigheter än de nationella centralbankerna. Enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 2533/98 av den 23 november 1998 om Europeiska centralbankens insamling av statistiska uppgifter (2) ska medlemsstaterna organisera sig själva på statistikområdet och ska helt och fullt samarbeta med ECBS för att garantera att förpliktelserna enligt artikel 5 i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken fullgörs. |
| --- | --- |

(3)

Delar av den information som ECBS behöver på området kvartalsvisa finansräkenskaper för euroområdet kan sammanställas av andra behöriga nationella myndigheter än de nationella centralbankerna. Enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 2533/98 av den 23 november 1998 om Europeiska centralbankens insamling av statistiska uppgifter (2) ska medlemsstaterna organisera sig själva på statistikområdet och ska helt och fullt samarbeta med ECBS för att garantera att förpliktelserna enligt artikel 5 i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken fullgörs.

| (4) | För att åstadkomma jämförbar statistik bör de uppgifter som Europeiska centralbanken (ECB) behöver på området kvartalsvisa finansräkenskaper vara baserade på unionens statistiska standarder i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013 av den 21 maj 2013 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i Europeiska unionen (3) (nedan kallad ENS 2010). |
| --- | --- |

(4)

För att åstadkomma jämförbar statistik bör de uppgifter som Europeiska centralbanken (ECB) behöver på området kvartalsvisa finansräkenskaper vara baserade på unionens statistiska standarder i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013 av den 21 maj 2013 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i Europeiska unionen (3) (nedan kallad ENS 2010).

| (5) | De kvartalsvisa finansräkenskaperna behöver kompletteras av ytterligare tidsnära uppgifter så att det blir möjligt att sammanställa en integrerad uppsättning kvartalsvisa finansräkenskaper och icke-finansiella räkenskaper för euroområdet som kan användas för penningpolitiska ändamål. |
| --- | --- |

(5)

De kvartalsvisa finansräkenskaperna behöver kompletteras av ytterligare tidsnära uppgifter så att det blir möjligt att sammanställa en integrerad uppsättning kvartalsvisa finansräkenskaper och icke-finansiella räkenskaper för euroområdet som kan användas för penningpolitiska ändamål.

| (6) | Kvartalsvisa nationella finansräkenskaper används även i ökande utsträckning för andra ändamål, bl.a. makroprudentiell analys och övervakningen av alltför stora obalanser. Dessa, samt även internationellt samarbete och forskning, kommer att underlättas av att ECB publicerar relevanta euroområdesaggregat som sammanställts utifrån denna riktlinje och de nationella uppgifter som samlas in för detta ändamål. |
| --- | --- |

(6)

Kvartalsvisa nationella finansräkenskaper används även i ökande utsträckning för andra ändamål, bl.a. makroprudentiell analys och övervakningen av alltför stora obalanser. Dessa, samt även internationellt samarbete och forskning, kommer att underlättas av att ECB publicerar relevanta euroområdesaggregat som sammanställts utifrån denna riktlinje och de nationella uppgifter som samlas in för detta ändamål.

| (7) | För att bättre förstå hur olika institutionella sektorer är sammanlänkade bör de kvartalsvisa finansräkenskaperna omfatta information om motpartssektorn (ibland även kallat ”från-vem-till-vem-information [w-t-w]”) avseende finansiella tillgångar och skulder. |
| --- | --- |

(7)

För att bättre förstå hur olika institutionella sektorer är sammanlänkade bör de kvartalsvisa finansräkenskaperna omfatta information om motpartssektorn (ibland även kallat ”från-vem-till-vem-information [w-t-w]”) avseende finansiella tillgångar och skulder.

| (8) | För att bättre förstå hur omvärderingar påverkar balansräkningarna bör s.k. ”andra flöden” delas upp på ”omvärderingar” och ”andra volymförändringar” och ingå i de fullständiga kvartalsvisa nationella finansräkenskaperna. |
| --- | --- |

(8)

För att bättre förstå hur omvärderingar påverkar balansräkningarna bör s.k. ”andra flöden” delas upp på ”omvärderingar” och ”andra volymförändringar” och ingå i de fullständiga kvartalsvisa nationella finansräkenskaperna.

| (9) | I samarbete med de nationella centralbankerna kommer ECB att fortsätta förbättra de metoder och källor som används för att sammanställa de kvartalsvisa finansräkenskaperna, med målet att förbättra kvaliteten, att dela ”best-practices” och att förbättra förståelsen för sambandet mellan de uppgifter som överförs till ECB i enlighet med olika ECB-rättsakter. |
| --- | --- |

(9)

I samarbete med de nationella centralbankerna kommer ECB att fortsätta förbättra de metoder och källor som används för att sammanställa de kvartalsvisa finansräkenskaperna, med målet att förbättra kvaliteten, att dela ”best-practices” och att förbättra förståelsen för sambandet mellan de uppgifter som överförs till ECB i enlighet med olika ECB-rättsakter.

| (10) | Den kvalitativa bedömningen av de kvartalsvisa finansiella räkenskaperna efter institutionell sektor bör utföras i enlighet med ECB:s kvalitetsram för statistik (Statistics Quality Framework) (4). Där så är lämpligt bör de nationella centralbankerna, i samarbete med andra behöriga myndigheter, göra en kvalitativ bedömning av de uppgifter som de tillhandahåller ECB. |
| --- | --- |

(10)

Den kvalitativa bedömningen av de kvartalsvisa finansiella räkenskaperna efter institutionell sektor bör utföras i enlighet med ECB:s kvalitetsram för statistik (Statistics Quality Framework) (4). Där så är lämpligt bör de nationella centralbankerna, i samarbete med andra behöriga myndigheter, göra en kvalitativ bedömning av de uppgifter som de tillhandahåller ECB.

| (11) | Enligt artikel 3a i förordning (EG) nr 2533/98 och Europeiska centralbankssystemets offentliga åtagande avseende europeisk statistik (5) ska ECBS utveckling, framställning och spridning av europeisk statistik styras av principerna om opartiskhet, objektivitet, yrkesmässigt oberoende, kostnadseffektivitet, statistisk konfidentialitet, minimering av rapporteringsbördan och hög kvalitet på slutprodukten. |
| --- | --- |

(11)

Enligt artikel 3a i förordning (EG) nr 2533/98 och Europeiska centralbankssystemets offentliga åtagande avseende europeisk statistik (5) ska ECBS utveckling, framställning och spridning av europeisk statistik styras av principerna om opartiskhet, objektivitet, yrkesmässigt oberoende, kostnadseffektivitet, statistisk konfidentialitet, minimering av rapporteringsbördan och hög kvalitet på slutprodukten.

| (12) | Enligt artikel 8.2 i förordning (EG) nr 2533/98 får insynsskyddade statistiska uppgifter överföras inom ECBS i den utsträckning och med den typ av uppgifter som är nödvändiga för att kunna utföra ECBS uppgifter enligt fördraget. Om de sekretessbelagda uppgifterna härrör från andra behöriga myndigheter än de nationella centralbankerna, bör ECB endast använda dessa uppgifter i enlighet med förordning (EG) nr 2533/98. |
| --- | --- |

(12)

Enligt artikel 8.2 i förordning (EG) nr 2533/98 får insynsskyddade statistiska uppgifter överföras inom ECBS i den utsträckning och med den typ av uppgifter som är nödvändiga för att kunna utföra ECBS uppgifter enligt fördraget. Om de sekretessbelagda uppgifterna härrör från andra behöriga myndigheter än de nationella centralbankerna, bör ECB endast använda dessa uppgifter i enlighet med förordning (EG) nr 2533/98.

| (13) | Det är nödvändigt att fastställa ett förfarande för att göra tekniska ändringar i bilagorna till denna riktlinje på ett effektivt sätt, förutsatt att sådana ändringar inte medför att den underliggande begreppsramen ändras eller att rapporteringsbördan påverkas. Hänsyn ska tas till de synpunkter som framförs av ECBS statistikkommitté vid tillämpningen av detta förfarande. De nationella centralbankerna kan föreslå sådana tekniska ändringar av bilagorna via ECBS statistikkommitté. |
| --- | --- |

(13)

Det är nödvändigt att fastställa ett förfarande för att göra tekniska ändringar i bilagorna till denna riktlinje på ett effektivt sätt, förutsatt att sådana ändringar inte medför att den underliggande begreppsramen ändras eller att rapporteringsbördan påverkas. Hänsyn ska tas till de synpunkter som framförs av ECBS statistikkommitté vid tillämpningen av detta förfarande. De nationella centralbankerna kan föreslå sådana tekniska ändringar av bilagorna via ECBS statistikkommitté.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Definitioner

I denna riktlinje avses med

1.   euroområdet: territoriet för euroområdets medlemsstater, ECB och europeiska stabilitetsmekanismen (ESM),

2.   medlemsstat i euroområdet: en medlemsstat som har euron som valuta,

3.   nationella uppgifter: uppgifter som motsvarar alla rutor i tabellerna 1–9 i bilaga I,

4.   tilläggsuppgifter: uppgifter som motsvarar rutorna markerade i svart i tabellerna 1, 2, 4 och 5 i bilaga I,

5.   referenskvartal: den senaste kvartalsvisa observationen av de tidsserier som ska rapporteras.

Artikel 2

De nationella centralbankernas skyldigheter i fråga om statistikrapportering

1.   De nationella centralbankerna ska, med start i september 2014, varje kalenderkvartal rapportera de uppgifter som framgår av bilaga I till ECB. Uppgifterna ska uppfylla de principer och definitioner som framgår av ENS 2010.

2.   Kraven avseende ”tilläggsuppgifter” omfattar transaktioner och stockar för tiden från det sista kvartalet 2012 fram till referenskvartalet. Dessa tilläggsuppgifter ska rapporteras som välgrundade skattningar och tilläggsuppgifterna som avses i kolumnerna H, H.1 och H.2 i tabellerna 1, 2, 4 och 5 i bilaga I (tilläggsuppgifter som avser offentlig förvaltning och dess delsektorer) rapporteras frivilligt.

3.   De ”nationella uppgifterna” som framgår av tabellerna 1–5 i bilaga I ska omfatta:

| a) | transaktioner, stockar och andra volymförändringar (transaktioner och stockar endast för rad 33 i tabell 2 ”finansiella transaktioner, netto/ekonomiskt värde, netto”) för tiden från det sista kvartalet 2012 fram till referenskvartalet, och |
| --- | --- |

a)

transaktioner, stockar och andra volymförändringar (transaktioner och stockar endast för rad 33 i tabell 2 ”finansiella transaktioner, netto/ekonomiskt värde, netto”) för tiden från det sista kvartalet 2012 fram till referenskvartalet, och

| b) | för uppgifter om transaktioner och stockar för tiden från det första kvartalet 1999 fram till tredje kvartalet 2012. Dessa uppgifter ska rapporteras som välgrundade skattningar och uppgifterna som avses i kolumnerna J och K i tabellerna 1 och 2 i bilaga I (uppdelning av hushåll och hushållens icke-vinstdrivande organisationer) rapporteras frivilligt. |
| --- | --- |

b)

för uppgifter om transaktioner och stockar för tiden från det första kvartalet 1999 fram till tredje kvartalet 2012. Dessa uppgifter ska rapporteras som välgrundade skattningar och uppgifterna som avses i kolumnerna J och K i tabellerna 1 och 2 i bilaga I (uppdelning av hushåll och hushållens icke-vinstdrivande organisationer) rapporteras frivilligt.

4.   Kraven avseende ”nationella uppgifter” som framgår av tabellerna 6–9 i bilaga I omfattar transaktioner, stockar och andra volymförändringar för tiden från det fjärde kvartalet 2013 fram till referenskvartalet.

5.   Motpartssektorerna ”euroområdet andra än inhemska” och ”hemmahörande utanför euroområdet” som anges i raderna 12–21 i tabellerna 3–9 i bilaga I ska justeras så att de speglar euroområdets sammansättning på rapporteringsdagen. Denna justering ska ske så snart en medlemsstat inför euron. Uppgifter ska revideras i linje med de differentierade uppgiftskraven som framgår av punkterna 3 och 4, på välgrundade skattningar.

6.   Som undantag från punkterna 1–5 behöver de nationella centralbankerna inte överföra

| a) | uppgifter som avser kvartal före det första kvartalet under det år då den aktuella medlemsstaten anslöt sig till EU, |
| --- | --- |

a)

uppgifter som avser kvartal före det första kvartalet under det år då den aktuella medlemsstaten anslöt sig till EU,

| b) | de uppgifter som avses i punkt 3 b före september 2017, |
| --- | --- |

b)

de uppgifter som avses i punkt 3 b före september 2017,

| c) | de uppgifter som avses i punkt 4 före september 2015. |
| --- | --- |

c)

de uppgifter som avses i punkt 4 före september 2015.

7.   De krav på uppgifterna som framgår av punkterna 3–5 ska åtföljas av förklaringar avseende

| a) | enstaka större händelser under referenskvartalet om dessa medför att euroområdets kvartalsvisa bruttonationalprodukt ändras med minst 0,2 procent, eller om ECB begär sådan information, |
| --- | --- |

a)

enstaka större händelser under referenskvartalet om dessa medför att euroområdets kvartalsvisa bruttonationalprodukt ändras med minst 0,2 procent, eller om ECB begär sådan information,

| b) | orsakerna för revideringar jämfört med senaste ”nationella uppgifter” som rapporterats till ECB inom ramen för denna riktlinje om revideringarna medför att uppgifterna ändras med minst 0,2 procent av euroområdets kvartals-BNP eller om ECB begär sådan information. |
| --- | --- |

b)

orsakerna för revideringar jämfört med senaste ”nationella uppgifter” som rapporterats till ECB inom ramen för denna riktlinje om revideringarna medför att uppgifterna ändras med minst 0,2 procent av euroområdets kvartals-BNP eller om ECB begär sådan information.

Artikel 3

Överföring och ECB:s publicering av uppgifter

1.   ECB ska överföra sådana aggregat för euroområdet som den publicerar till de nationella centralbankerna, samt även sådana ”nationella uppgifter” som samlas in enligt artikel 2, enligt vad som framgår av styckena 3–5 däri.

2.   ECB ska offentliggöra de aggregat för euroområdet som den sammanställer, samt även sådana ”nationella uppgifter” som samlas in enligt artikel 2, enligt vad som framgår av styckena 3–5 däri, enligt STC:s bedömning, utan vad gäller uppgifter som avser rutorna i raderna 12–21 i tabellerna 3–9 i bilaga I (som avser motpartssektorerna ”euroområdet andra än inhemska” och ”hemmahörande utanför euroområdet”).

3.   Offentliggörandet av ”nationella uppgifter” ska beakta följande:

| a) | ”nationella uppgifter” får offentliggöras tidigast sju dagar efter den tidsfrist för överföring som framgår av artikel 4. |
| --- | --- |

a)

”nationella uppgifter” får offentliggöras tidigast sju dagar efter den tidsfrist för överföring som framgår av artikel 4.

| b) | ”nationella uppgifter” som avser sektorn offentlig förvaltning ska inte offentliggöras i april och oktober innan uppgifterna om staternas faktiska underskott och faktiska skuldsättning som krävs för tillämpningen av protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott har publicerats av EU-kommissionen i enlighet med rådets förordning (EG) nr 479/2009 av den 25 maj 2009 om tillämpningen av protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott som är fogat till fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen i dess ändrade lydelse (6). |
| --- | --- |

b)

”nationella uppgifter” som avser sektorn offentlig förvaltning ska inte offentliggöras i april och oktober innan uppgifterna om staternas faktiska underskott och faktiska skuldsättning som krävs för tillämpningen av protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott har publicerats av EU-kommissionen i enlighet med rådets förordning (EG) nr 479/2009 av den 25 maj 2009 om tillämpningen av protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott som är fogat till fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen i dess ändrade lydelse (6).

| c) | de ”nationella uppgifter” som avses i artikel 2.3 b ska offentliggöras tillsammans med information som i förekommande fall anger huruvida de är preliminära och/eller skattade. Denna hantering kan utökas även till andra ”nationella uppgifter” som samlas in enligt artikel 2, enligt vad som framgår av styckena 3–5 om den rapporterande nationella centralbanken gör en motiverad begäran. |
| --- | --- |

c)

de ”nationella uppgifter” som avses i artikel 2.3 b ska offentliggöras tillsammans med information som i förekommande fall anger huruvida de är preliminära och/eller skattade. Denna hantering kan utökas även till andra ”nationella uppgifter” som samlas in enligt artikel 2, enligt vad som framgår av styckena 3–5 om den rapporterande nationella centralbanken gör en motiverad begäran.

Artikel 4

Tidsfrister

1.   ”Övrig information” enligt artikel 2.2 ska rapporteras till ECB senast 85 kalenderdagar efter utgången av referenskvartalet. Från och med den första överföringen år 2017 ska ”övrig information” rapporteras till ECB senast 82 kalenderdagar efter utgången av referenskvartalet.

2.   De ”nationella uppgifter” som avses i artikel 2.3–2.5 och den förklarande metadatan som avses i artikel 2.7 ska rapporteras till ECB senast 100 kalenderdagar efter referenskvartalets utgång. Från och med den första överföringen 2017 ska ”nationella uppgifter” och den förklarande metadatan rapporteras till ECB senast 97 kalenderdagar efter referenskvartalets utgång.

3.   De uppgifter som framgår av artikel 3.1 ska överföras från ECB till de nationella centralbankerna senast en ECB-arbetsdag efter det att ECB publicerat uppgifterna.

Artikel 5

Samarbete med behöriga nationella myndigheter

1.   Om vissa eller alla uppgifter och den information som avses i artikel 2 hör till kompetensområdet för andra nationella myndigheter än de nationella centralbankerna, ska de nationella centralbankerna sträva efter att inleda ett permanent samarbete med dessa myndigheter för att säkerställa en överföring av uppgifter som uppfyller de standarder och krav som framgår av denna riktlinje. Denna bestämmelse gäller under förutsättning att samma resultat inte redan uppnås genom existerande nationell lagstiftning.

2.   Om en nationell centralbank inom ramen för ett sådant samarbete inte kan uppfylla de krav som framgår av artiklarna 2 och 4 eftersom den behöriga nationella myndigheten inte tillhandahållit nödvändiga uppgifter eller information, ska ECB och den nationella centralbanken tillsammans med den nationella myndigheten diskutera hur informationen kan göras tillgänglig i rätt tid.

Artikel 6

Överföringsstandard

De begärda statistiska uppgifterna ska överföras till ECB i en form som uppfyller kraven i bilaga II. Detta krav hindrar inte att andra medel efter överenskommelse mellan ECB och en nationell centralbank kan användas som en reservlösning för överföring av de statistiska uppgifterna till ECB.

Artikel 7

Kvalitet

1.   ECB och de nationella centralbankerna ska följa upp och främja kvaliteten på de uppgifter som rapporteras till ECB.

2.   ECB:s direktion ska varje år rapportera till ECB-rådet om kvaliteten på de kvartalsvisa finansräkenskaperna. Rapporten ska åtminstone behandla uppgifternas täckning, deras överensstämmelse med de relevanta definitionerna samt omfattningen på revideringar.

Artikel 8

Förenklat ändringsförfarande

ECB:s direktion har rätt att, med beaktande av statistikkommitténs synpunkter, göra tekniska ändringar i bilagorna till denna riktlinje, förutsatt att sådana ändringar inte leder till att den underliggande begreppsramen ändras eller att rapporteringsbördan påverkas. ECB:s direktion ska omedelbart informera ECB-rådet om alla beslut som fattas enligt denna bestämmelse.

Artikel 9

Upphävande

Riktlinje ECB/2002/7 ska upphöra att gälla från och med den 1 september 2014. Hänvisningar till den upphävda riktlinjen ska anses som hänvisningar till den här riktlinjen.

Artikel 10

Slutbestämmelser

1.   Denna riktlinje riktar sig till alla centralbanker i Eurosystemet.

2.   Denna riktlinje får verkan den 1 september 2014.

Utfärdad i Frankfurt am Main den 25 juli 2013.

På ECB-rådets vägnar

Mario DRAGHI

ECB:s ordförande

---

(1)  EUT L 334, 11.12.2002, s. 24.

1

(2)  EUT L 318, 27.11.1998, s. 8.

2

(3)  EUT L 174, 26.6.2013, s. 1.

3

(4)  Finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu.

4

(5)  Finns på ECB:s webbplats.

5

(6)  EUT L 145, 10.6.2009, s. 1.

6

---

BILAGA I

RAPPORTERINGSKRAV

Sammanfattning av uppgiftskraven

| Artikel | Innehåll | Tabeller | Typ av uppgifter | Referensperiod | Första rapporteringsdatum | Tidsfrister | Observationer |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stockar | Transaktioner | Andra förändringar i volym |
| 2.2

  4.1 | Tilläggsuppgifter, endast svarta skuggade rutor | T1 | – | tillgångar |
| T2 | – | skulder |
| T4 | – | kortfristiga lån (w-t-w) |
| T5 | – | långfristiga lån (w-t-w) |

Artikel

Innehåll

Tabeller

Typ av uppgifter

Referensperiod

Första rapporteringsdatum

Tidsfrister

Observationer

Stockar

Transaktioner

Andra förändringar i volym

2.2

4.1

Tilläggsuppgifter, endast svarta skuggade rutor

T1

–

tillgångar

T2

–

skulder

T4

–

kortfristiga lån (w-t-w)

T5

–

långfristiga lån (w-t-w)

Image

Image

2012kv4 framåt

Sep2014

Fram till december 2016: t + 85

Fr.o.m. mars 2017 framåt: t + 82

| — | Bästa skattningar |
| --- | --- |

—

Bästa skattningar

| — | Svarta skuggade rutor i kolumnerna H, H.1 och H.2 på frivillig basis |
| --- | --- |

—

Svarta skuggade rutor i kolumnerna H, H.1 och H.2 på frivillig basis

2.3 a

2.5

3.2

3.3

a, b

4.2

Nationella uppgifter, alla rutor

| T1 | – | tillgångar |
| --- | --- | --- |
| T2 | – | skulder |
| T3 | – | inlåning (w-t-w) |
| T4 | – | kortfristiga lån (w-t-w) |
| T5 | – | långfristiga lån (w-t-w) |

T1

–

tillgångar

T2

–

skulder

T3

–

inlåning (w-t-w)

T4

–

kortfristiga lån (w-t-w)

T5

–

långfristiga lån (w-t-w)

Image

Image

Image

2012kv4 framåt

Sep2014

Fram till december 2016: t + 100

Fr.o.m. mars 2017 framåt: t + 97

| — | Åtföljd av metadata |
| --- | --- |

—

Åtföljd av metadata

| — | uppgifter i raderna 12–21 i T3–T5 ska justeras för att spegla euroområdets sammansättning; bästa skattningar |
| --- | --- |

—

uppgifter i raderna 12–21 i T3–T5 ska justeras för att spegla euroområdets sammansättning; bästa skattningar

| — | uppgifter i raderna 12–21 i T3–T5 ska ej offentliggöras |
| --- | --- |

—

uppgifter i raderna 12–21 i T3–T5 ska ej offentliggöras

2.3

b

2.5

3.2

3.3 c

4.2

Nationella uppgifter, alla rutor

| T1 | – | tillgångar |
| --- | --- | --- |
| T2 | – | skulder |
| T3 | – | inlåning (w-t-w) |
| T4 | – | kortfristiga lån (w-t-w) |
| T5 | – | långfristiga lån (w-t-w) |

T1

–

tillgångar

T2

–

skulder

T3

–

inlåning (w-t-w)

T4

–

kortfristiga lån (w-t-w)

T5

–

långfristiga lån (w-t-w)

Image

Image

1999kv1–2012kv3

Sep2017

Fram till december 2016: t + 100

Fr.o.m. mars 2017 framåt: t + 97

| — | Bästa skattningar |
| --- | --- |

—

Bästa skattningar

| — | kolumnerna J, K i T1 och T2 på frivillig basis |
| --- | --- |

—

kolumnerna J, K i T1 och T2 på frivillig basis

| — | Åtföljd av metadata |
| --- | --- |

—

Åtföljd av metadata

| — | uppgifter i raderna 12–21 i T3–T5 ska justeras för att spegla euroområdets sammansättning; bästa skattningar |
| --- | --- |

—

uppgifter i raderna 12–21 i T3–T5 ska justeras för att spegla euroområdets sammansättning; bästa skattningar

| — | uppgifter i raderna 12–21 i T3–T5 ska ej offentliggöras |
| --- | --- |

—

uppgifter i raderna 12–21 i T3–T5 ska ej offentliggöras

2.4

2.5

3.2

3.3.

a, b

4.2

Nationella uppgifter, alla rutor

| T6 | – | kortfristiga skuldebrev (w-t-w) |
| --- | --- | --- |
| T7 | – | långfristiga skuldebrev (w-t-w) |
| T8 | – | noterade aktier (w-t-w) |
| T9 | – | aktier i investeringsfonder (w-t-w) |

T6

–

kortfristiga skuldebrev (w-t-w)

T7

–

långfristiga skuldebrev (w-t-w)

T8

–

noterade aktier (w-t-w)

T9

–

aktier i investeringsfonder (w-t-w)

Image

Image

Image

2013kv4 framåt

Sep2015

Fram till december 2016: t + 100

Fr.o.m. mars 2017 framåt: t + 97

| — | Åtföljd av metadata |
| --- | --- |

—

Åtföljd av metadata

| — | uppgifter i raderna 12–21 ska justeras för att spegla euroområdets sammansättning; bästa skattningar |
| --- | --- |

—

uppgifter i raderna 12–21 ska justeras för att spegla euroområdets sammansättning; bästa skattningar

| — | uppgifter i raderna 12–21 i T3–T5 ska ej offentliggöras |
| --- | --- |

—

uppgifter i raderna 12–21 i T3–T5 ska ej offentliggöras

Tabell 1

Finansiella tillgångar
   (1), (2)

| | | | A | B | C | D | E | F | G | H | H.1 | H.2 | I | J | K | L |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Borgenärssektor
  Finansiellt instrument | | Totalt
  (S.1) | Inhemska | Övriga utlandet
  (S.2) |
| Icke-finansiella företag
  (S.11) | MFI (3)

  (S.121+...+S.123) | Icke-MMF (4) investeringsfonder
  (S.124) | Andra finansinstitut
  (S.125+...+S.127) | Försäkringsbolag
  (S.128) | Pensionsinstitut
  (S.129) | Offentlig förvaltning | Hushållen och hushållens icke-vinstdrivande organisationer (5) |
| Totalt
  (S.13) | Statlig förvaltning
  (S.1311) | Sociala trygghetsfonder
  (S.1314) | Totalt
  (S14+S15) | Hushåll
  (S.14) | Hushållens icke-vinstdrivande organisationer (5)

  (S.15) |
| | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1 | Summa tillgångar (F) | | | | | | | | | | | | | | | |
| 2 | Monetärt guld och SDR (F.1) | | | | | | | | | | | | | | | |
| 3 | Monetärt guld (F.11) | | | | | | | | | | | | | | | |
| 4 | Särskilda dragningsrätter (F.12) | | | | | | | | | | | | | | | |
| 5 | Sedlar, mynt och inlåning (F.2) | | | | | | | | | | | | | | | |
| 6 | Sedlar och mynt (F.21) | | | | | | | | | | | | | | | |
| 7 | Inlåning (F.22 + F.29) | | | | | | | | | | | | | | | |
| 8 | Överförbar inlåning (F.22) | | | | | | | | | | | | | | | |
| 9 | Övrig inlåning (F.29) | | | | | | | | | | | | | | | |
| 10 | Skuldebrev (F.3) | | | | | | | | | | | | | | | |
| 11 | Kortfristiga skuldebrev (F.31) | | | | | | | | | | | | | | | |
| 12 | Långfristiga skuldebrev (F.32) | | | | | | | | | | | | | | | |
| 13 | Lån (F.4) | | | | | | | | | | | | | | | |
| 14 | Kortfristiga lån (F.41) | | | | | | | | | | | | | | | |
| 15 | Långfristiga lån (F.42) | | | | | | | | | | | | | | | |
| 16 | Ägarandelar och aktier i investeringsfonder (F.5) | | | | | | | | | | | | | | | |
| 17 | Ägarandelar (F.51) | | | | | | | | | | | | | | | |
| 18 | Noterade aktier (F.511) | | | | | | | | | | | | | | | |
| 19 | Onoterade aktier och andra ägarandelar (F.512 + F.519) | | | | | | | | | | | | | | | |
| 20 | Onoterade aktier (F.512) | | | | | | | | | | | | | | | |
| 21 | Andra ägarandelar (F.519) | | | | | | | | | | | | | | | |
| 22 | Aktier i investeringsfonder (F.52) | | | | | | | | | | | | | | | |
| 23 | Aktier i penningmarknadsfonder (F.521) | | | | | | | | | | | | | | | |
| 24 | Andra aktier i investeringsfonder utom penningmarknadsfonder (F.522) | | | | | | | | | | | | | | | |
| 25 | Försäkring, pension och standardiserade garantier (F.6) | | | | | | | | | | | | | | | |
| 26 | Försäkringstekniska avsättningar för skadeförsäkring (F. 61) och avsättningar för krav enligt standardiserade garantier (F.66) | | | | | | | | | | | | | | | |
| 27 | Livförsäkringsförmåner och livränta (F.62) | | | | | | | | | | | | | | | |
| 28 | Pensionsrätter (F.63), pensionsinstituts fordringar på pensionsförvaltare (F.64), övriga livförsäkringsförmåner (F.65) | | | | | | | | | | | | | | | |
| 29 | Finansiella derivat och personaloptioner (F.7) | | | | | | | | | | | | | | | |
| 30 | Obetalda/förutbetalda inkomster (F.8) | | | | | | | | | | | | | | | |
| 31 | Handelskrediter och förskott (F.81) | | | | | | | | | | | | | | | |
| 32 | Övriga obetalda inkomster exklusive handelskrediter och förskott (F.89) | | | | | | | | | | | | | | | |

A

B

C

D

E

F

G

H

H.1

H.2

I

J

K

L

Borgenärssektor

Finansiellt instrument

Totalt

(S.1)

Inhemska

Övriga utlandet

(S.2)

Icke-finansiella företag

(S.11)

MFI (3)

(S.121+...+S.123)

Icke-MMF (4) investeringsfonder

(S.124)

Andra finansinstitut

(S.125+...+S.127)

Försäkringsbolag

(S.128)

Pensionsinstitut

(S.129)

Offentlig förvaltning

Hushållen och hushållens icke-vinstdrivande organisationer (5)

Totalt

(S.13)

Statlig förvaltning

(S.1311)

Sociala trygghetsfonder

(S.1314)

Totalt

(S14+S15)

Hushåll

(S.14)

Hushållens icke-vinstdrivande organisationer (5)

(S.15)

1

Summa tillgångar (F)

2

Monetärt guld och SDR (F.1)

3

Monetärt guld (F.11)

4

Särskilda dragningsrätter (F.12)

5

Sedlar, mynt och inlåning (F.2)

6

Sedlar och mynt (F.21)

7

Inlåning (F.22 + F.29)

8

Överförbar inlåning (F.22)

9

Övrig inlåning (F.29)

10

Skuldebrev (F.3)

11

Kortfristiga skuldebrev (F.31)

12

Långfristiga skuldebrev (F.32)

13

Lån (F.4)

14

Kortfristiga lån (F.41)

15

Långfristiga lån (F.42)

16

Ägarandelar och aktier i investeringsfonder (F.5)

17

Ägarandelar (F.51)

18

Noterade aktier (F.511)

19

Onoterade aktier och andra ägarandelar (F.512 + F.519)

20

Onoterade aktier (F.512)

21

Andra ägarandelar (F.519)

22

Aktier i investeringsfonder (F.52)

23

Aktier i penningmarknadsfonder (F.521)

24

Andra aktier i investeringsfonder utom penningmarknadsfonder (F.522)

25

Försäkring, pension och standardiserade garantier (F.6)

26

Försäkringstekniska avsättningar för skadeförsäkring (F. 61) och avsättningar för krav enligt standardiserade garantier (F.66)

27

Livförsäkringsförmåner och livränta (F.62)

28

Pensionsrätter (F.63), pensionsinstituts fordringar på pensionsförvaltare (F.64), övriga livförsäkringsförmåner (F.65)

29

Finansiella derivat och personaloptioner (F.7)

30

Obetalda/förutbetalda inkomster (F.8)

31

Handelskrediter och förskott (F.81)

32

Övriga obetalda inkomster exklusive handelskrediter och förskott (F.89)

Tabell 2

Skulder
   (6), (7)

| | | | A | B | C | D | E | F | G | H | H.1 | H.2 | I | J | K | L |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gäldenärssektor
  Finansiellt instrument | | Totalt
  (S.1) | Inhemska | Övriga utlandet
  (S.2) |
| Icke-finansiella företag
  (S.11) | MFI (8)

  (S.121+...+S.123) | Icke-MMF (9) investeringsfonder
  (S.124) | Andra finansinstitut
  (S.125+...+S.127) | Försäkringsbolag
  (S.128) | Pensionsinstitut
  (S.129) | Offentlig förvaltning | Hushållen och hushållens icke-vinstdrivande organisationer (10) |
| Totalt
  (S.13) | Statlig förvaltning
  (S.1311) | Sociala trygghetsfonder
  (S.1314) | Totalt
  (S14+S15) | Hushåll
  (S.14) | Hushållens icke-vinstdrivande organisationer (10)

  (S.15) |
| | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1 | Summa skulder (F) | | | | | | | | | | | | | | | |
| 2 | Monetärt guld och SDR (F.1) | | | | | | | | | | | | | | | |
| 3 | Monetärt guld (F.11) | | | | | | | | | | | | | | | |
| 4 | Särskilda dragningsrätter (F.12) | | | | | | | | | | | | | | | |
| 5 | Sedlar, mynt och inlåning (F.2) | | | | | | | | | | | | | | | |
| 6 | Sedlar och mynt (F.21) | | | | | | | | | | | | | | | |
| 7 | Inlåning (F.22+F.29) | | | | | | | | | | | | | | | |
| 8 | Överförbar inlåning (F.22) | | | | | | | | | | | | | | | |
| 9 | Övrig inlåning (F.29) | | | | | | | | | | | | | | | |
| 10 | Skuldebrev (F.3) | | | | | | | | | | | | | | | |
| 11 | Kortfristiga skuldebrev (F.31) | | | | | | | | | | | | | | | |
| 12 | Långfristiga skuldebrev (F.32) | | | | | | | | | | | | | | | |
| 13 | Lån (F.4) | | | | | | | | | | | | | | | |
| 14 | Kortfristiga lån (F.41) | | | | | | | | | | | | | | | |
| 15 | Långfristiga lån (F.42) | | | | | | | | | | | | | | | |
| 16 | Ägarandelar och aktier i investeringsfonder (F.5) | | | | | | | | | | | | | | | |
| 17 | Ägarandelar (F.51) | | | | | | | | | | | | | | | |
| 18 | Noterade aktier (F.511) | | | | | | | | | | | | | | | |
| 19 | Onoterade aktier och andra ägarandelar (F.512 + F.519) | | | | | | | | | | | | | | | |
| 20 | Onoterade aktier (F.512) | | | | | | | | | | | | | | | |
| 21 | Andra ägarandelar (F.519) | | | | | | | | | | | | | | | |
| 22 | Aktier i investeringsfonder (F.52) | | | | | | | | | | | | | | | |
| 23 | Aktier i penningmarknadsfonder (F.521) | | | | | | | | | | | | | | | |
| 24 | Andra aktier i investeringsfonder utom penningmarknadsfonder (F.522) | | | | | | | | | | | | | | | |
| 25 | Försäkring, pension och standardiserade garantier (F.6) | | | | | | | | | | | | | | | |
| 26 | Försäkringstekniska avsättningar för skadeförsäkring (F. 61) och avsättningar för krav enligt standardiserade garantier (F.66) | | | | | | | | | | | | | | | |
| 27 | Livförsäkringsförmåner och livränta (F.62) | | | | | | | | | | | | | | | |
| 28 | Pensionsrätter (F.63), pensionsinstituts fordringar på pensionsförvaltare (F.64), övriga livförsäkringsförmåner (F.65) | | | | | | | | | | | | | | | |
| 29 | Finansiella derivat och personaloptioner (F.7) | | | | | | | | | | | | | | | |
| 30 | Obetalda utgifter (F.8) | | | | | | | | | | | | | | | |
| 31 | Handelskrediter och förskott (F.81) | | | | | | | | | | | | | | | |
| 32 | Övriga obetalda utgifter exklusive handelskrediter och förskott (F.89) | | | | | | | | | | | | | | | |
| 33 | Finansiella transaktioner, netto/ekonomiskt värde, netto | | | | | | | | | | | | | | | |

A

B

C

D

E

F

G

H

H.1

H.2

I

J

K

L

Gäldenärssektor

Finansiellt instrument

Totalt

(S.1)

Inhemska

Övriga utlandet

(S.2)

Icke-finansiella företag

(S.11)

MFI (8)

(S.121+...+S.123)

Icke-MMF (9) investeringsfonder

(S.124)

Andra finansinstitut

(S.125+...+S.127)

Försäkringsbolag

(S.128)

Pensionsinstitut

(S.129)

Offentlig förvaltning

Hushållen och hushållens icke-vinstdrivande organisationer (10)

Totalt

(S.13)

Statlig förvaltning

(S.1311)

Sociala trygghetsfonder

(S.1314)

Totalt

(S14+S15)

Hushåll

(S.14)

Hushållens icke-vinstdrivande organisationer (10)

(S.15)

1

Summa skulder (F)

2

Monetärt guld och SDR (F.1)

3

Monetärt guld (F.11)

4

Särskilda dragningsrätter (F.12)

5

Sedlar, mynt och inlåning (F.2)

6

Sedlar och mynt (F.21)

7

Inlåning (F.22+F.29)

8

Överförbar inlåning (F.22)

9

Övrig inlåning (F.29)

10

Skuldebrev (F.3)

11

Kortfristiga skuldebrev (F.31)

12

Långfristiga skuldebrev (F.32)

13

Lån (F.4)

14

Kortfristiga lån (F.41)

15

Långfristiga lån (F.42)

16

Ägarandelar och aktier i investeringsfonder (F.5)

17

Ägarandelar (F.51)

18

Noterade aktier (F.511)

19

Onoterade aktier och andra ägarandelar (F.512 + F.519)

20

Onoterade aktier (F.512)

21

Andra ägarandelar (F.519)

22

Aktier i investeringsfonder (F.52)

23

Aktier i penningmarknadsfonder (F.521)

24

Andra aktier i investeringsfonder utom penningmarknadsfonder (F.522)

25

Försäkring, pension och standardiserade garantier (F.6)

26

Försäkringstekniska avsättningar för skadeförsäkring (F. 61) och avsättningar för krav enligt standardiserade garantier (F.66)

27

Livförsäkringsförmåner och livränta (F.62)

28

Pensionsrätter (F.63), pensionsinstituts fordringar på pensionsförvaltare (F.64), övriga livförsäkringsförmåner (F.65)

29

Finansiella derivat och personaloptioner (F.7)

30

Obetalda utgifter (F.8)

31

Handelskrediter och förskott (F.81)

32

Övriga obetalda utgifter exklusive handelskrediter och förskott (F.89)

33

Finansiella transaktioner, netto/ekonomiskt värde, netto

Tabell 3

Inlåning (F.22 + F.29) (11), (12)

| | | | A | B | C |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gäldenärssekto
  Borgenärssektor | | Inhemska |
| | Totalt
  (S.1) (12) | MFI (13)

  (S.121+...+S.123) | Offentlig förvaltning
  (S.13) |
| | | | | | | | |
| 1 | Totalt (S.1) | | | | |
| 2 | Inhemska | Totalt (S.1) | | | | |
| 3 | S.11 | | | | |
| 4 | S.121+...+S.123 | | | | |
| 5 | S.124 | | | | |
| 6 | S.125+S.126+S.127 | | | | |
| 7 | S.128 | | | | |
| 8 | S.129 | | | | |
| 9 | S.13 | | | | |
| 10 | S.14+S.15 | | | | |
| 11 | Ej hemmahörande | Totalt (S.2) | | | | |
| 12 | Euroområdet, andra än inhemska | Totalt (S.1) | | | | |
| 13 | S.11 | | | | |
| 14 | S.121+...+S.123 | | | | |
| 15 | S.124 | | | | |
| 16 | S.125+S.126+S.127 | | | | |
| 17 | S.128 | | | | |
| 18 | S.129 | | | | |
| 19 | S.13 | | | | |
| 20 | S.14+S.15 | | | | |
| 21 | Hemmahörande utanför euroområdet | | | | |

A

B

C

Gäldenärssekto

Borgenärssektor

Inhemska

Totalt

(S.1) (12)

MFI (13)

(S.121+...+S.123)

Offentlig förvaltning

(S.13)

1

Totalt (S.1)

2

Inhemska

Totalt (S.1)

3

S.11

4

S.121+...+S.123

5

S.124

6

S.125+S.126+S.127

7

S.128

8

S.129

9

S.13

10

S.14+S.15

11

Ej hemmahörande

Totalt (S.2)

12

Euroområdet, andra än inhemska

Totalt (S.1)

13

S.11

14

S.121+...+S.123

15

S.124

16

S.125+S.126+S.127

17

S.128

18

S.129

19

S.13

20

S.14+S.15

21

Hemmahörande utanför euroområdet

Tabell 4

Kortfristiga lån (F.41) (14)

| | | | A | B | C | D | E | F | G | H | H.1 | I |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Borgenärssektor
  Gäldenärssektor | | Inhemska |
| | Totalt | Icke-finansiella företag
  (S.11) | MFI (15)

  (S.121+...+S.123) | Icke-MMF (16) investeringsfonder
  (S.124) | Andra finansinstitut
  (S.125+...+S.127) | Försäkringsbolag
  (S.128) | Pensionsinstitut
  (S.129) | Offentlig förvaltning | Hushållens icke-vinstdrivande organisationer (17)

  (S.14+S.15) |
| Totalt
  (S.13) | Statlig förvaltning
  (S.1311) |
| | | | | | | | | | | | | | | |
| 1 | Totalt (S.1) | | | | | | | | | | | |
| 2 | Inhemska | Totalt (S.1) | | | | | | | | | | | |
| 3 | S.11 | | | | | | | | | | | |
| 4 | S.121+...+S.123 | | | | | | | | | | | |
| 5 | S.124 | | | | | | | | | | | |
| 6 | S.125+...+S.127 | | | | | | | | | | | |
| 7 | S.128 | | | | | | | | | | | |
| 8 | S.129 | | | | | | | | | | | |
| 9 | S.13 | | | | | | | | | | | |
| 10 | S.14+S.15 | | | | | | | | | | | |
| 11 | Ej hemmahörande | Totalt (S.2) | | | | | | | | | | | |
| 12 | Euroområdet, andra än inhemska | Totalt (S.1) | | | | | | | | | | | |
| 13 | S.11 | | | | | | | | | | | |
| 14 | S.121+...+S.123 | | | | | | | | | | | |
| 15 | S.124 | | | | | | | | | | | |
| 16 | S.125+...+S.127 | | | | | | | | | | | |
| 17 | S.128 | | | | | | | | | | | |
| 18 | S.129 | | | | | | | | | | | |
| 19 | S.13 | | | | | | | | | | | |
| 20 | S.14+S.15 | | | | | | | | | | | |
| 21 | Hemmahörande utanför euroområdet | | | | | | | | | | | |

A

B

C

D

E

F

G

H

H.1

I

Borgenärssektor

Gäldenärssektor

Inhemska

Totalt

Icke-finansiella företag

(S.11)

MFI (15)

(S.121+...+S.123)

Icke-MMF (16) investeringsfonder

(S.124)

Andra finansinstitut

(S.125+...+S.127)

Försäkringsbolag

(S.128)

Pensionsinstitut

(S.129)

Offentlig förvaltning

Hushållens icke-vinstdrivande organisationer (17)

(S.14+S.15)

Totalt

(S.13)

Statlig förvaltning

(S.1311)

1

Totalt (S.1)

2

Inhemska

Totalt (S.1)

3

S.11

4

S.121+...+S.123

5

S.124

6

S.125+...+S.127

7

S.128

8

S.129

9

S.13

10

S.14+S.15

11

Ej hemmahörande

Totalt (S.2)

12

Euroområdet, andra än inhemska

Totalt (S.1)

13

S.11

14

S.121+...+S.123

15

S.124

16

S.125+...+S.127

17

S.128

18

S.129

19

S.13

20

S.14+S.15

21

Hemmahörande utanför euroområdet

Tabell 5

Långfristiga lån (F.42)
   (18)

| | | | A | B | C | D | E | F | G | H | H.1 | I |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Borgenärssektor
  Gäldenärssektor | | Inhemska |
| | Totalt | Icke-finansiella företag
  (S.11) | MF I (19)

  (S.121+...+S.123) | Icke-MMF (20) investeringsfonder
  (S.124) | Andra finansinstitut
  (S.125+...+S.127) | Försäkringsbolag
  (S.128) | Pensionsinstitut
  (S.129) | Offentlig förvaltning | Hushållens icke-vinstdrivande organisationer (21)

  (S.14+S.15) |
| Totalt
  (S.13) | Statlig förvaltning
  (S.1311) |
| | | | | | | | | | | | | | | |
| 1 | Totalt (S.1) | | | | | | | | | | | |
| 2 | Hemmahörande | Totalt (S.1) | | | | | | | | | | | |
| 3 | S.11 | | | | | | | | | | | |
| 4 | S.121+...+S.123 | | | | | | | | | | | |
| 5 | S.124 | | | | | | | | | | | |
| 6 | S.125+...+S.127 | | | | | | | | | | | |
| 7 | S.128 | | | | | | | | | | | |
| 8 | S.129 | | | | | | | | | | | |
| 9 | S.13 | | | | | | | | | | | |
| 10 | S.14+S.15 | | | | | | | | | | | |
| 11 | Ej hemmahörande | Totalt (S.2) | | | | | | | | | | | |
| 12 | Euroområdet, andra än inhemska | Totalt (S.1) | | | | | | | | | | | |
| 13 | S.11 | | | | | | | | | | | |
| 14 | S.121+...+S.123 | | | | | | | | | | | |
| 15 | S.124 | | | | | | | | | | | |
| 16 | S.125+...+S.127 | | | | | | | | | | | |
| 17 | S.128 | | | | | | | | | | | |
| 18 | S.129 | | | | | | | | | | | |
| 19 | S.13 | | | | | | | | | | | |
| 20 | S.14+S.15 | | | | | | | | | | | |
| 21 | Hemmahörande utanför euroområdet | | | | | | | | | | | |

A

B

C

D

E

F

G

H

H.1

I

Borgenärssektor

Gäldenärssektor

Inhemska

Totalt

Icke-finansiella företag

(S.11)

MF I (19)

(S.121+...+S.123)

Icke-MMF (20) investeringsfonder

(S.124)

Andra finansinstitut

(S.125+...+S.127)

Försäkringsbolag

(S.128)

Pensionsinstitut

(S.129)

Offentlig förvaltning

Hushållens icke-vinstdrivande organisationer (21)

(S.14+S.15)

Totalt

(S.13)

Statlig förvaltning

(S.1311)

1

Totalt (S.1)

2

Hemmahörande

Totalt (S.1)

3

S.11

4

S.121+...+S.123

5

S.124

6

S.125+...+S.127

7

S.128

8

S.129

9

S.13

10

S.14+S.15

11

Ej hemmahörande

Totalt (S.2)

12

Euroområdet, andra än inhemska

Totalt (S.1)

13

S.11

14

S.121+...+S.123

15

S.124

16

S.125+...+S.127

17

S.128

18

S.129

19

S.13

20

S.14+S.15

21

Hemmahörande utanför euroområdet

Tabell 6

Kortfristiga skuldebrev (F.31)
   (22)

| | | | A | B | C | D | E | F | G | H | I |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Borgenärssektor
  Gäldenärssektor | | Inhemska |
| | Totalt | Icke-finansiella företag
  (S.11) | MF I (23)

  (S.121+...+S.123) | Icke-MMF (24) investeringsfonder
  (S.124) | Andra finansinstitut
  (S.125+...+S.127) | Försäkringsbolag
  (S.128) | Pensionsinstitut
  (S.129) | Offentlig förvaltning
  (S.13) | Hushållens icke-vinstdrivande organisationer (25)

  (S.14+S.15) |
| | | | | | | | | | | | | | |
| 1 | Totalt (S.1) | | | | | | | | | | |
| 2 | Hemmahörande | Totalt (S.1) | | | | | | | | | | |
| 3 | S.11 | | | | | | | | | | |
| 4 | S.121+...+S.123 | | | | | | | | | | |
| 5 | S.124 | | | | | | | | | | |
| 6 | S.125+...+S.127 | | | | | | | | | | |
| 7 | S.128 | | | | | | | | | | |
| 8 | S.129 | | | | | | | | | | |
| 9 | S.13 | | | | | | | | | | |
| 10 | S.14+S.15 | | | | | | | | | | |
| 11 | Ej hemmahörande | Totalt (S.2) | | | | | | | | | | |
| 12 | Euroområdet, andra än inhemska | Totalt (S.1) | | | | | | | | | | |
| 13 | S.11 | | | | | | | | | | |
| 14 | S.121+...+S.123 | | | | | | | | | | |
| 15 | S.124 | | | | | | | | | | |
| 16 | S.125+...+S.127 | | | | | | | | | | |
| 17 | S.128 | | | | | | | | | | |
| 18 | S.129 | | | | | | | | | | |
| 19 | S.13 | | | | | | | | | | |
| 20 | S.14+S.15 | | | | | | | | | | |
| 21 | Hemmahörande utanför euroområdet | | | | | | | | | | |

A

B

C

D

E

F

G

H

I

Borgenärssektor

Gäldenärssektor

Inhemska

Totalt

Icke-finansiella företag

(S.11)

MF I (23)

(S.121+...+S.123)

Icke-MMF (24) investeringsfonder

(S.124)

Andra finansinstitut

(S.125+...+S.127)

Försäkringsbolag

(S.128)

Pensionsinstitut

(S.129)

Offentlig förvaltning

(S.13)

Hushållens icke-vinstdrivande organisationer (25)

(S.14+S.15)

1

Totalt (S.1)

2

Hemmahörande

Totalt (S.1)

3

S.11

4

S.121+...+S.123

5

S.124

6

S.125+...+S.127

7

S.128

8

S.129

9

S.13

10

S.14+S.15

11

Ej hemmahörande

Totalt (S.2)

12

Euroområdet, andra än inhemska

Totalt (S.1)

13

S.11

14

S.121+...+S.123

15

S.124

16

S.125+...+S.127

17

S.128

18

S.129

19

S.13

20

S.14+S.15

21

Hemmahörande utanför euroområdet

Tabell 7

Långfristiga skuldebrev (F.32)
   (26)

| | | | A | B | C | D | E | F | G | H | I |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Borgenärssektor
  Gäldenärssektor | | Inhemska |
| | Totalt | Icke-finansiella företag
  (S.11) | MFI (27)

  (S.121+...+S.123) | Icke-MMF (28) investeringsfonder
  (S.124) | Andra finansinstitut
  (S.125+...+S.127) | Försäkringsbolag
  (S.128) | Pensionsinstitut
  (S.129) | Offentlig förvaltning
  (S.13) | Hushållens icke-vinstdrivande organisationer (29)

  (S.14+S.15) |
| | | | | | | | | | | | | | |
| 1 | Totalt (S.1) | | | | | | | | | | |
| 2 | Hemmahörande | Totalt (S.1) | | | | | | | | | | |
| 3 | S.11 | | | | | | | | | | |
| 4 | S.121+...+S.123 | | | | | | | | | | |
| 5 | S.124 | | | | | | | | | | |
| 6 | S.125+...+S.127 | | | | | | | | | | |
| 7 | S.128 | | | | | | | | | | |
| 8 | S.129 | | | | | | | | | | |
| 9 | S.13 | | | | | | | | | | |
| 10 | S.14+S.15 | | | | | | | | | | |
| 11 | Ej hemmahörande | Totalt (S.2) | | | | | | | | | | |
| 12 | Euroområdet, andra än inhemska | Totalt (S.1) | | | | | | | | | | |
| 13 | S.11 | | | | | | | | | | |
| 14 | S.121+...+S.123 | | | | | | | | | | |
| 15 | S.124 | | | | | | | | | | |
| 16 | S.125+...+S.127 | | | | | | | | | | |
| 17 | S.128 | | | | | | | | | | |
| 18 | S.129 | | | | | | | | | | |
| 19 | S.13 | | | | | | | | | | |
| 20 | S.14+S.15 | | | | | | | | | | |
| 21 | Hemmahörande utanför euroområdet | | | | | | | | | | |

A

B

C

D

E

F

G

H

I

Borgenärssektor

Gäldenärssektor

Inhemska

Totalt

Icke-finansiella företag

(S.11)

MFI (27)

(S.121+...+S.123)

Icke-MMF (28) investeringsfonder

(S.124)

Andra finansinstitut

(S.125+...+S.127)

Försäkringsbolag

(S.128)

Pensionsinstitut

(S.129)

Offentlig förvaltning

(S.13)

Hushållens icke-vinstdrivande organisationer (29)

(S.14+S.15)

1

Totalt (S.1)

2

Hemmahörande

Totalt (S.1)

3

S.11

4

S.121+...+S.123

5

S.124

6

S.125+...+S.127

7

S.128

8

S.129

9

S.13

10

S.14+S.15

11

Ej hemmahörande

Totalt (S.2)

12

Euroområdet, andra än inhemska

Totalt (S.1)

13

S.11

14

S.121+...+S.123

15

S.124

16

S.125+...+S.127

17

S.128

18

S.129

19

S.13

20

S.14+S.15

21

Hemmahörande utanför euroområdet

Tabell 8

Noterade aktier (F.511)
   (30)

| | | | A | B | C | D | E | F | G | H | I |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Borgenärssektor
  Gäldenärssektor | | Inhemska |
| | Totalt | Icke-finansiella företag
  (S.11) | MF (31)

  (S.121+...+S.123) | Icke-MMF (32) investeringsfonder
  (S.124) | Andra finansinstitut
  (S.125+...+S.127) | Försäkringsbolag
  (S.128) | Pensionsinstitut
  (S.129) | Offentlig förvaltning
  (S.13) | Hushållens icke-vinstdrivande organisationer (33)

  (S.14+S.15) |
| | | | | | | | | | | | | | |
| 1 | Totalt (S.1) | | | | | | | | | | |
| 2 | Hemmahörande | Totalt (S.1) | | | | | | | | | | |
| 3 | S.11 | | | | | | | | | | |
| 4 | S.121+...+S.123 | | | | | | | | | | |
| 5 | S.124 | | | | | | | | | | |
| 6 | S.125+...+S.127 | | | | | | | | | | |
| 7 | S.128 | | | | | | | | | | |
| 8 | S.129 | | | | | | | | | | |
| 9 | S.13 | | | | | | | | | | |
| 10 | S.14+S.15 | | | | | | | | | | |
| 11 | Ej hemmahörande | Totalt (S.2) | | | | | | | | | | |
| 12 | Euroområdet, andra än inhemska | Totalt (S.1) | | | | | | | | | | |
| 13 | S.11 | | | | | | | | | | |
| 14 | S.121+...+S.123 | | | | | | | | | | |
| 15 | S.124 | | | | | | | | | | |
| 16 | S.125+...+S.127 | | | | | | | | | | |
| 17 | S.128 | | | | | | | | | | |
| 18 | S.129 | | | | | | | | | | |
| 19 | S.13 | | | | | | | | | | |
| 20 | S.14+S.15 | | | | | | | | | | |
| 21 | Hemmahörande utanför euroområdet | | | | | | | | | | |

A

B

C

D

E

F

G

H

I

Borgenärssektor

Gäldenärssektor

Inhemska

Totalt

Icke-finansiella företag

(S.11)

MF (31)

(S.121+...+S.123)

Icke-MMF (32) investeringsfonder

(S.124)

Andra finansinstitut

(S.125+...+S.127)

Försäkringsbolag

(S.128)

Pensionsinstitut

(S.129)

Offentlig förvaltning

(S.13)

Hushållens icke-vinstdrivande organisationer (33)

(S.14+S.15)

1

Totalt (S.1)

2

Hemmahörande

Totalt (S.1)

3

S.11

4

S.121+...+S.123

5

S.124

6

S.125+...+S.127

7

S.128

8

S.129

9

S.13

10

S.14+S.15

11

Ej hemmahörande

Totalt (S.2)

12

Euroområdet, andra än inhemska

Totalt (S.1)

13

S.11

14

S.121+...+S.123

15

S.124

16

S.125+...+S.127

17

S.128

18

S.129

19

S.13

20

S.14+S.15

21

Hemmahörande utanför euroområdet

Tabell 9

Aktier/andelar i investeringsfonder (F.52)
   (34)

| | | | A | B | C | D | E | F | G | H | I |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Borgenärssektor
  Gäldenärssektor | | Inhemska |
| | Totalt | Icke-finansiella företag
  (S.11) | MFI (35)

  (S.121+...+S.123) | Icke-MMF (36) investeringsfonder
  (S.124) | Andra finansinstitut
  (S.125+...+S.127) | Försäkringsbolg
  (S.128) | Pensionsinstitut
  (S.129) | Offentlig förvaltning
  (S.13) | Hushållens icke-vinstdrivande organisationer (37)

  (S.14+S.15) |
| | | | | | | | | | | | | | |
| 1 | Totalt (S.1) | | | | | | | | | | |
| 2 | Hemmahörande | Totalt (S.1) | | | | | | | | | | |
| 3 | S.11 | | | | | | | | | | |
| 4 | S.121+...+S.123 | | | | | | | | | | |
| 5 | S.124 | | | | | | | | | | |
| 6 | S.125+...+S.127 | | | | | | | | | | |
| 7 | S.128 | | | | | | | | | | |
| 8 | S.129 | | | | | | | | | | |
| 9 | S.13 | | | | | | | | | | |
| 10 | S.14+S.15 | | | | | | | | | | |
| 11 | Ej hemmahörande | Totalt (S.2) | | | | | | | | | | |
| 12 | Euroområdet, andra än inhemska | Totalt (S.1) | | | | | | | | | | |
| 13 | S.11 | | | | | | | | | | |
| 14 | S.121+...+S.123 | | | | | | | | | | |
| 15 | S.124 | | | | | | | | | | |
| 16 | S.125+...+S.127 | | | | | | | | | | |
| 17 | S.128 | | | | | | | | | | |
| 18 | S.129 | | | | | | | | | | |
| 19 | S.13 | | | | | | | | | | |
| 20 | S.14+S.15 | | | | | | | | | | |
| 21 | Hemmahörande utanför euroområdet | | | | | | | | | | |

A

B

C

D

E

F

G

H

I

Borgenärssektor

Gäldenärssektor

Inhemska

Totalt

Icke-finansiella företag

(S.11)

MFI (35)

(S.121+...+S.123)

Icke-MMF (36) investeringsfonder

(S.124)

Andra finansinstitut

(S.125+...+S.127)

Försäkringsbolg

(S.128)

Pensionsinstitut

(S.129)

Offentlig förvaltning

(S.13)

Hushållens icke-vinstdrivande organisationer (37)

(S.14+S.15)

1

Totalt (S.1)

2

Hemmahörande

Totalt (S.1)

3

S.11

4

S.121+...+S.123

5

S.124

6

S.125+...+S.127

7

S.128

8

S.129

9

S.13

10

S.14+S.15

11

Ej hemmahörande

Totalt (S.2)

12

Euroområdet, andra än inhemska

Totalt (S.1)

13

S.11

14

S.121+...+S.123

15

S.124

16

S.125+...+S.127

17

S.128

18

S.129

19

S.13

20

S.14+S.15

21

Hemmahörande utanför euroområdet

---

(1)  Uppgiftskraven för stockar, transaktioner och andra volymförändringar är identiska, utom vad avser monetärt guld (F.11) som tillgångspost under Övriga utlandet, som endast behövs för transaktioner och andra volymförändringar.

(2)  ENS 2010-koderna används för att klassificera institutionella sektorer (kapitel 2 i ENS 2010) och finansiella transaktioner, andra förändringar i volym och balansräkningar (kapitel 5, 6 och 7 i ENS 2010).

(3)  Monetära finansinstitut (MFI, S.121+S.122+S.123).

(4)  Penningmarknadsfonder ( S.123).

(5)  Hushållens icke-vinstdrivande organisationer (S.15).

(6)  Uppgiftskraven för stockar, transaktioner och andra volymförändringar är identiska, utom vad avser monetärt guld (F.11) som tillgångspost under Övriga utlandet, som endast behövs för transaktioner och andra volymförändringar.

(7)  ENS 2010-koderna används för att klassificera institutionella sektorer (kapitel 2 i ENS 2010) och finansiella transaktioner, andra förändringar i volym och balansräkningar (kapitel 5, 6 och 7 i ENS 2010).

(8)  Monetära finansinstitut (MFI, S.121+S.122+S.123).

(9)  Penningmarknadsfonder ( S.123).

(10)  Hushållens icke-vinstdrivande organisationer (S.15).

(11)  Uppgiftskraven för stockar, transaktioner och andra volymförändringar är identiska.

(12)  Enligt ENS 2010 (punkt 5.79) utgörs inlåning av kontrakt som erbjuds av inlåningsbolag (d.v.s. S.121 och S.122) samt, i vissa fall, av staten. Av punkt 5.86 framgår därutöver att återbetalningspliktiga marginalinbetalningar och kortfristiga återköpsavtal som utgör skulder för MFI (d.v.s. S.121, S.122 and S.123) ingår i inlåning.

(13)  Monetära finansinstitut (MFI, S.121+S.122+S.123).

(14)  Uppgiftskraven för stockar, transaktioner och andra volymförändringar är identiska.

(15)  Monetära finansinstitut (MFI, S.121+S.122+S.123). Enligt ENS 2010 (punkt 5.118) ska kortfristiga lån till inlåningsbolag (S.121+S.122) klassificeras som inlåning (F.22 eller F.29).

(16)  Penningmarknadsfonder ( S.123).

(17)  Hushållens icke-vinstdrivande organisationer (S.15).

(18)  Uppgiftskraven för stockar, transaktioner och andra volymförändringar är identiska.

(19)  Monetära finansinstitut (MFI, S.121+S.122+S.123).

(20)  Penningmarknadsfonder (S.123).

(21)  Hushållens icke-vinstdrivande organisationer (S.15).

(22)  Uppgiftskraven för stockar, transaktioner och andra volymförändringar är identiska.

(23)  Monetära finansinstitut (MFI, S.121+S.122+S.123).

(24)  Penningmarknadsfonder ( S.123).

(25)  Hushållens icke-vinstdrivande organisationer (S.15).

(26)  Uppgiftskraven för stockar, transaktioner och andra volymförändringar är identiska.

(27)  Monetära finansinstitut (MFI, S.121+S.122+S.123).

(28)  Penningmarknadsfonder ( S.123).

(29)  Hushållens icke-vinstdrivande organisationer (S.15).

(30)  Uppgiftskraven för stockar, transaktioner och andra volymförändringar är identiska.

(31)  Monetära finansinstitut (MFI, S.121+S.122+S.123).

(32)  Penningmarknadsfonder ( S.123).

(33)  Hushållens icke-vinstdrivande organisationer (S.15).

(34)  Uppgiftskraven för stockar, transaktioner och andra volymförändringar är identiska.

(35)  Monetära finansinstitut (MFI, S.121+S.122+S.123).

(36)  Penningmarknadsfonder ( S.123).

(37)  Hushållens icke-vinstdrivande organisationer (S.15).

---

BILAGA II

ÖVERFÖRING AV UPPGIFTER TILL EUROPEISKA CENTRALBANKEN

För elektronisk överföring av de statistiska uppgifter som Europeiska centralbanken (ECB) behöver ska de nationella centralbankerna använda den rapporteringsväg som Europeiska centralbankssystemet (ECBS) erbjuder och som bygger på ECBS IT infrastrukturen. Datautbytet inom ECBS ska baseras på formatet Statistical Data and Metadata eXchange. Detta krav hindrar inte att andra medel efter överenskommelse kan användas som en reservlösning för överföring av de statistiska uppgifterna till ECB.

För att dataöverföringen ska fungera smidigt ska de nationella centralbankerna beakta följande rekommendationer:

| i) | Fullständighet: De nationella centralbankerna ska rapportera alla begärda seriekoder. Att inte rapportera några koder eller rapportera koder som inte finns i kodförteckningen betraktas som ofullständig rapportering. Om en uppgift saknas, ska den utelämnade uppgiften markeras med hjälp av motsvarande statusflagga. |
| --- | --- |

i)

Fullständighet: De nationella centralbankerna ska rapportera alla begärda seriekoder. Att inte rapportera några koder eller rapportera koder som inte finns i kodförteckningen betraktas som ofullständig rapportering. Om en uppgift saknas, ska den utelämnade uppgiften markeras med hjälp av motsvarande statusflagga.

| ii) | Redovisningsidentiteter och teckenkonvention för uppgifterna: valideringsreglerna måste implementeras av de nationella centralbankerna innan uppgifterna sänds till ECB. |
| --- | --- |

ii)

Redovisningsidentiteter och teckenkonvention för uppgifterna: valideringsreglerna måste implementeras av de nationella centralbankerna innan uppgifterna sänds till ECB.

När endast en delmängd seriekoder revideras, ska valideringsreglerna tillämpas för hela rapporten.

---