# Europos Sąjungos L 343/2013

| | ISSN 1977-0723
  doi:10.3000/19770723.L_2013.343.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 343 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 56 tomas2013m. gruodžio 19d. |

ISSN 1977-0723

doi:10.3000/19770723.L_2013.343.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 343

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

56 tomas2013m. gruodžio 19d.

---

| Turinys | | I   Įstatymo galią turintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1359/2013/ES, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2003/87/EB, siekiant paaiškinti nuostatas dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų pardavimo aukcionuose terminų (
  1
  ) | 1 |

Turinys

I   Įstatymo galią turintys teisės aktai

Puslapis

SPRENDIMAI

*

2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1359/2013/ES, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2003/87/EB, siekiant paaiškinti nuostatas dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų pardavimo aukcionuose terminų (
  1
  )

1

1

| | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai |
| --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1360/2013, kuriuo nustatomi 2001–2002, 2002–2003, 2003–2004, 2004–2005 ir 2005–2006 prekybos metų cukraus sektoriaus gamybos mokesčiai, 2001–2002 ir 2004–2005 prekybos metų papildomo mokesčio skaičiavimo koeficientas ir suma, kurią cukraus gamintojai turi sumokėti runkelių pardavėjams dėl susidariusio didžiausio mokesčio ir priskaičiuoto 2002–2003, 2003–2004 ir 2005–2006 prekybos metų mokesčio skirtumo | 2 |
| | * | 2013 m. gruodžio 17 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1361/2013, kuriuo įgyvendinamas Reglamentas (ES) Nr. 267/2012 dėl ribojamųjų priemonių Iranui | 7 |
| | * | 2013 m. gruodžio 11 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1362/2013, kuriuo nustatomi nevirtos ir nekeptos naminių paukščių mėsos su prieskoniais juslinio tyrimo metodai, taikomi jos klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje tikslais | 9 |
| | * | 2013 m. gruodžio 12 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 1363/2013, kuriuo dėl termino dirbtinai sukurtos nanomedžiagos apibrėžties iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1169/2011 dėl informacijos apie maistą teikimo vartotojams (
  1
  ) | 26 |
| | * | 2013 m. gruodžio 17 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1364/2013, kuriuo iš dalies keičiamos Komisijos reglamento (EB) Nr. 889/2008, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 834/2007 taikymo taisyklės, nuostatos dėl neekologiškai augintų akvakultūros gyvūnų jauniklių ir dvigeldžių moliuskų neekologiškų kiaušinių panaudojimo ekologinėje akvakultūroje | 29 |
| | * | 2013 m. gruodžio 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1365/2013 dėl leidimo iš Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) gaunamą alfa-galaktozidazės preparatą ir iš Aspergillus niger (CBS 120604) gaunamą endo-1,4-beta-gliukanazės preparatą naudoti kaip retesnių rūšių mėsinių naminių paukščių ir dedeklinių vištaičių lesalo priedą (leidimo turėtojas – bendrovė Kerry Ingredients and Flavours) (
  1
  ) | 31 |
| | * | 2013 m. gruodžio 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1366/2013 dėl Susitarimo, kuriuo steigiama Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Centrinės Amerikos asociacija, II priede nustatytų kilmės taisyklių taikymo išimčių, taikomų laikantis kvotų, nustatytų tam tikriems produktams iš Gvatemalos | 34 |
| | | 2013 m. gruodžio 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1367/2013, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 38 |
| | | SPRENDIMAI |
| | | 2013/772/ES |
| | * | 2013 m. gruodžio 17 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriami penki Audito Rūmų nariai | 40 |
| | | 2013/773/ES |
| | * | 2013 m. gruodžio 17 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriamas Regionų komiteto Vokietijai atstovaujantis narys | 41 |
| | | 2013/774/ES |
| | * | 2013 m. gruodžio 17 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo patvirtinami biocidinių produktų, kurių sudėtyje yra bromadiolono, autorizacijos apribojimai, apie kuriuos pranešė Vokietija pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 98/8/EB
  (pranešta dokumentu Nr. C(2013) 9030) | 42 |
| | | 2013/775/ES |
| | * | 2013 m. gruodžio 17 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas dėl Sąjungos finansinio įnašo išlaidoms, patirtoms 2012 m. ir 2013 m. Vokietijoje, Italijoje, Nyderlanduose ir 2013 m. Danijoje ir Ispanijoje taikant skubias kovos su paukščių gripu priemones, atlyginti
  (pranešta dokumentu Nr. C(2013) 9084) | 44 |
| | | 2013/776/ES |
| | * | 2013 m. gruodžio 18 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo įsteigiama Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomoji įstaiga ir panaikinamas Sprendimas 2009/336/EB | 46 |

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

REGLAMENTAI

*

2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1360/2013, kuriuo nustatomi 2001–2002, 2002–2003, 2003–2004, 2004–2005 ir 2005–2006 prekybos metų cukraus sektoriaus gamybos mokesčiai, 2001–2002 ir 2004–2005 prekybos metų papildomo mokesčio skaičiavimo koeficientas ir suma, kurią cukraus gamintojai turi sumokėti runkelių pardavėjams dėl susidariusio didžiausio mokesčio ir priskaičiuoto 2002–2003, 2003–2004 ir 2005–2006 prekybos metų mokesčio skirtumo

2

*

2013 m. gruodžio 17 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1361/2013, kuriuo įgyvendinamas Reglamentas (ES) Nr. 267/2012 dėl ribojamųjų priemonių Iranui

7

*

2013 m. gruodžio 11 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1362/2013, kuriuo nustatomi nevirtos ir nekeptos naminių paukščių mėsos su prieskoniais juslinio tyrimo metodai, taikomi jos klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje tikslais

9

*

2013 m. gruodžio 12 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 1363/2013, kuriuo dėl termino dirbtinai sukurtos nanomedžiagos apibrėžties iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1169/2011 dėl informacijos apie maistą teikimo vartotojams (
  1
  )

1

26

*

2013 m. gruodžio 17 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1364/2013, kuriuo iš dalies keičiamos Komisijos reglamento (EB) Nr. 889/2008, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 834/2007 taikymo taisyklės, nuostatos dėl neekologiškai augintų akvakultūros gyvūnų jauniklių ir dvigeldžių moliuskų neekologiškų kiaušinių panaudojimo ekologinėje akvakultūroje

29

*

2013 m. gruodžio 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1365/2013 dėl leidimo iš Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) gaunamą alfa-galaktozidazės preparatą ir iš Aspergillus niger (CBS 120604) gaunamą endo-1,4-beta-gliukanazės preparatą naudoti kaip retesnių rūšių mėsinių naminių paukščių ir dedeklinių vištaičių lesalo priedą (leidimo turėtojas – bendrovė Kerry Ingredients and Flavours) (
  1
  )

Saccharomyces cerevisiae

Aspergillus niger

1

31

*

2013 m. gruodžio 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1366/2013 dėl Susitarimo, kuriuo steigiama Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Centrinės Amerikos asociacija, II priede nustatytų kilmės taisyklių taikymo išimčių, taikomų laikantis kvotų, nustatytų tam tikriems produktams iš Gvatemalos

34

2013 m. gruodžio 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1367/2013, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

38

SPRENDIMAI

2013/772/ES

*

2013 m. gruodžio 17 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriami penki Audito Rūmų nariai

40

2013/773/ES

*

2013 m. gruodžio 17 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriamas Regionų komiteto Vokietijai atstovaujantis narys

41

2013/774/ES

*

2013 m. gruodžio 17 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo patvirtinami biocidinių produktų, kurių sudėtyje yra bromadiolono, autorizacijos apribojimai, apie kuriuos pranešė Vokietija pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 98/8/EB
  (pranešta dokumentu Nr. C(2013) 9030)

(pranešta dokumentu Nr. C(2013) 9030)

42

2013/775/ES

*

2013 m. gruodžio 17 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas dėl Sąjungos finansinio įnašo išlaidoms, patirtoms 2012 m. ir 2013 m. Vokietijoje, Italijoje, Nyderlanduose ir 2013 m. Danijoje ir Ispanijoje taikant skubias kovos su paukščių gripu priemones, atlyginti
  (pranešta dokumentu Nr. C(2013) 9084)

(pranešta dokumentu Nr. C(2013) 9084)

44

2013/776/ES

*

2013 m. gruodžio 18 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo įsteigiama Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomoji įstaiga ir panaikinamas Sprendimas 2009/336/EB

46

| | | III   Kiti aktai |
| --- | --- | --- |
| | | EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ |
| | * | 2013 m. sausio 30 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 28/13/COL, kuriuo aštuoniasdešimt aštuntąjį kartą iš dalies keičiamos procedūrinės ir esminės taisyklės valstybės pagalbos srityje, įtraukiant naują skyrių apie trumpalaikį eksporto kredito draudimą | 54 |
| | * | 2013 m. birželio 19 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 258/13/COL, užbaigti oficialią tyrimo procedūrą dėl Narviko savivaldybės teisės į energiją pagal koncesiją pardavimo įmonei Narvik Energi AS (NEAS) (Norvegija) | 63 |

III   Kiti aktai

EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ

*

2013 m. sausio 30 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 28/13/COL, kuriuo aštuoniasdešimt aštuntąjį kartą iš dalies keičiamos procedūrinės ir esminės taisyklės valstybės pagalbos srityje, įtraukiant naują skyrių apie trumpalaikį eksporto kredito draudimą

54

*

2013 m. birželio 19 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 258/13/COL, užbaigti oficialią tyrimo procedūrą dėl Narviko savivaldybės teisės į energiją pagal koncesiją pardavimo įmonei Narvik Energi AS (NEAS) (Norvegija)

63

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Įstatymo galią turintys teisės aktai

SPRENDIMAI

| 19.12.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 343/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 343/1

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS Nr. 1359/2013/ES

2013 m. gruodžio 17 d.

kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2003/87/EB, siekiant paaiškinti nuostatas dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų pardavimo aukcionuose terminų

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

pasikonsultavę su Regionų komitetu,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/87/EB (3) 10 straipsnio 4 dalyje konkrečiai nenustatyta, kaip per prekybos laikotarpį turėtų būti paskirstytas šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų kiekis; |
| --- | --- |

(1)

Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/87/EB (3) 10 straipsnio 4 dalyje konkrečiai nenustatyta, kaip per prekybos laikotarpį turėtų būti paskirstytas šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų kiekis;

| (2) | siekiant teisinio aiškumo ir rinkos nuspėjamumo, turėtų būti paaiškinta, kad, siekiant užtikrinti tinkamą rinkos veikimą, Komisija išskirtinėmis aplinkybėmis gali pagal Direktyvos 2003/87/EB 10 straipsnio 4 dalį pritaikyti aukcionų tvarkaraštį; |
| --- | --- |

(2)

siekiant teisinio aiškumo ir rinkos nuspėjamumo, turėtų būti paaiškinta, kad, siekiant užtikrinti tinkamą rinkos veikimą, Komisija išskirtinėmis aplinkybėmis gali pagal Direktyvos 2003/87/EB 10 straipsnio 4 dalį pritaikyti aukcionų tvarkaraštį;

| (3) | todėl Direktyva 2003/87/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista, |
| --- | --- |

(3)

todėl Direktyva 2003/87/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Direktyvos 2003/87/EB 10 straipsnio 4 dalies pirma pastraipa papildoma šiais sakiniais:

„Kai vertinimas patvirtina, kad atskiruose sektoriuose neturėtų atsirasti jokio didelio poveikio sektoriams ar jų pošakiams, kuriems gresia didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika, siekiant užtikrinti tinkamą rinkos veikimą, Komisija išimtinėmis aplinkybėmis gali pritaikyti laikotarpio, nurodyto 13 straipsnio 1 dalyje ir prasidedančio 2013 m. sausio 1 d., tvarkaraštį. Komisija atlieka ne daugiau kaip vieną tokį pritaikymą daugiausiai 900 mln. leidimų.“.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2013 m. gruodžio 17 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

M. SCHULZ

Tarybos vardu

Pirmininkas

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  OL C 11, 2013 1 15, p. 87.

1

(2)  2013 m. gruodžio 10 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2013 m. gruodžio 16 d. Tarybos sprendimas.

2

(3)  2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB, nustatanti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Bendrijoje ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 96/61/EB (OL L 275, 2003 10 25, p. 32).

3

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

REGLAMENTAI

| 19.12.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 343/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 343/2

---

TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1360/2013

2013 m. gruodžio 2 d.

kuriuo nustatomi 2001–2002, 2002–2003, 2003–2004, 2004–2005 ir 2005–2006 prekybos metų cukraus sektoriaus gamybos mokesčiai, 2001–2002 ir 2004–2005 prekybos metų papildomo mokesčio skaičiavimo koeficientas ir suma, kurią cukraus gamintojai turi sumokėti runkelių pardavėjams dėl susidariusio didžiausio mokesčio ir priskaičiuoto 2002–2003, 2003–2004 ir 2005–2006 prekybos metų mokesčio skirtumo

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1260/2001 (1), visų pirma jo 15 straipsnio 8 dalies pirma įtrauka, 16 straipsnio 5 dalimi ir 18 straipsnio 5 dalimi Komisijai suteikti įgaliojimai priimti išsamias taisykles dėl bazinio gamybos mokesčio ir B mokesčio rinktinų iš kvotos turėtojų, veikiančių bendroje cukraus sektoriaus rinkų organizavimo sistemoje, papildomo mokesčio koeficiento apskaičiavimo ir mokesčio sugrąžinimo ar dalies mokesčių susigrąžinimo iš runkelių pardavėjams; |
| --- | --- |

(1)

Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1260/2001 (1), visų pirma jo 15 straipsnio 8 dalies pirma įtrauka, 16 straipsnio 5 dalimi ir 18 straipsnio 5 dalimi Komisijai suteikti įgaliojimai priimti išsamias taisykles dėl bazinio gamybos mokesčio ir B mokesčio rinktinų iš kvotos turėtojų, veikiančių bendroje cukraus sektoriaus rinkų organizavimo sistemoje, papildomo mokesčio koeficiento apskaičiavimo ir mokesčio sugrąžinimo ar dalies mokesčių susigrąžinimo iš runkelių pardavėjams;

| (2) | Komisija nustatė 2001–2002 (2), 2002–2003 (3), 2003–2004 (4), 2004–2005 (5) ir 2005–2006 (6) prekybos metų gamybos mokesčius; |
| --- | --- |

(2)

Komisija nustatė 2001–2002 (2), 2002–2003 (3), 2003–2004 (4), 2004–2005 (5) ir 2005–2006 (6) prekybos metų gamybos mokesčius;

| (3) | Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 18 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad jei bazinis gamybos mokestis yra mažesnis nei didžiausia 15 straipsnio 3 dalyje nurodyta suma arba kai tame straipsnyje nurodytas B mokestis yra mažesnis nei didžiausia 15 straipsnio 4 dalyje nurodyta suma, prireikus pakoreguota remiantis 15 straipsnio 5 dalimi, reikalaujama, kad cukraus gamintojai runkelių pardavėjams sumokėtų 60 % didžiausios atitinkamo mokesčio sumos ir priskaičiuoto mokesčio skirtumo; |
| --- | --- |

(3)

Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 18 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad jei bazinis gamybos mokestis yra mažesnis nei didžiausia 15 straipsnio 3 dalyje nurodyta suma arba kai tame straipsnyje nurodytas B mokestis yra mažesnis nei didžiausia 15 straipsnio 4 dalyje nurodyta suma, prireikus pakoreguota remiantis 15 straipsnio 5 dalimi, reikalaujama, kad cukraus gamintojai runkelių pardavėjams sumokėtų 60 % didžiausios atitinkamo mokesčio sumos ir priskaičiuoto mokesčio skirtumo;

| (4) | vadovaujantis Komisijos reglamento (EB) Nr. 314/2002 (7), 9 straipsnio 1 dalimi nustatytos 2002–2003 (8), 2003–2004 (9) ir 2005–2006 (10) prekybos metų sumos, kurias cukraus gamintojai turi sumokėti runkelių pardavėjams dėl susidariusio didžiausios bazinio mokesčio ir B mokesčio bei priskaičiuoto mokesčio skirtumo; |
| --- | --- |

(4)

vadovaujantis Komisijos reglamento (EB) Nr. 314/2002 (7), 9 straipsnio 1 dalimi nustatytos 2002–2003 (8), 2003–2004 (9) ir 2005–2006 (10) prekybos metų sumos, kurias cukraus gamintojai turi sumokėti runkelių pardavėjams dėl susidariusio didžiausios bazinio mokesčio ir B mokesčio bei priskaičiuoto mokesčio skirtumo;

| (5) | vykdant bendro cukraus sektoriaus rinkų organizavimo reformą nuo 2006–2007 prekybos metų Tarybos reglamentu (EB) Nr. 318/2006 (11) panaikintas ir pakeistas Reglamentas (EB) Nr. 1260/2001. Reglamentu (EB) Nr. 318/2006, kuris vėliau panaikintas ir įtrauktas į Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007 (12), kintamų cukraus gamybos mokesčių sistema, pagal kurią gamybos kvotų režimas buvo finansuojamas iš savo lėšų, buvo pakeista nauju gamybos mokesčiu, kuriuo siekiama padėti finansuoti išlaidas, patiriamas cukraus sektoriuje pagal bendrą cukraus rinkų organizavimą; |
| --- | --- |

(5)

vykdant bendro cukraus sektoriaus rinkų organizavimo reformą nuo 2006–2007 prekybos metų Tarybos reglamentu (EB) Nr. 318/2006 (11) panaikintas ir pakeistas Reglamentas (EB) Nr. 1260/2001. Reglamentu (EB) Nr. 318/2006, kuris vėliau panaikintas ir įtrauktas į Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007 (12), kintamų cukraus gamybos mokesčių sistema, pagal kurią gamybos kvotų režimas buvo finansuojamas iš savo lėšų, buvo pakeista nauju gamybos mokesčiu, kuriuo siekiama padėti finansuoti išlaidas, patiriamas cukraus sektoriuje pagal bendrą cukraus rinkų organizavimą;

| (6) | 2008 m. gegužės 8 d. Teisingumo Teismas sujungtos bylose C-5/06 ir C-23/06–C-36/06 paskelbė negaliojančiais Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1762/2003 (13) ir Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1775/2004 (14). Savo sprendime Teismas nustatė, kad apskaičiuojant apytikrius vidutinius nuostolius iš produkto tonos turi būti atsižvelgiama į visą cukraus kiekį eksportuojamuose produktuose, nepaisant to, ar eksporto grąžinamosios išmokos buvo išmokėtos, ar ne; |
| --- | --- |

(6)

2008 m. gegužės 8 d. Teisingumo Teismas sujungtos bylose C-5/06 ir C-23/06–C-36/06 paskelbė negaliojančiais Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1762/2003 (13) ir Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1775/2004 (14). Savo sprendime Teismas nustatė, kad apskaičiuojant apytikrius vidutinius nuostolius iš produkto tonos turi būti atsižvelgiama į visą cukraus kiekį eksportuojamuose produktuose, nepaisant to, ar eksporto grąžinamosios išmokos buvo išmokėtos, ar ne;

| (7) | Teismas sujungtose bylose C-175/07–C-184/07 ir bylose C-466/06 bei C-200/06 taip pat paskelbė negaliojančiu Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1686/2005 (15); |
| --- | --- |

(7)

Teismas sujungtose bylose C-175/07–C-184/07 ir bylose C-466/06 bei C-200/06 taip pat paskelbė negaliojančiu Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1686/2005 (15);

| (8) | siekdama vykdyti Teismo sprendimus Komisija priėmė Reglamentą (EB) Nr. 1193/2009 (16); |
| --- | --- |

(8)

siekdama vykdyti Teismo sprendimus Komisija priėmė Reglamentą (EB) Nr. 1193/2009 (16);

| (9) | 2011 m. rugsėjo 29 d. Bendrasis Teismas priėmė sprendimą byloje T-4/06, kuriame nustatė, kad nesama tinkamo teisinio pagrindo cukraus sektoriaus papildomo mokesčio diferencijuotam koeficientui, ir panaikino Reglamento (EB) Nr. 1686/2005, su pakeitimais, padarytais Komisijos reglamento (EB) Nr. 1193/2009 3 straipsniu, 2 straipsnį; |
| --- | --- |

(9)

2011 m. rugsėjo 29 d. Bendrasis Teismas priėmė sprendimą byloje T-4/06, kuriame nustatė, kad nesama tinkamo teisinio pagrindo cukraus sektoriaus papildomo mokesčio diferencijuotam koeficientui, ir panaikino Reglamento (EB) Nr. 1686/2005, su pakeitimais, padarytais Komisijos reglamento (EB) Nr. 1193/2009 3 straipsniu, 2 straipsnį;

| (10) | 2012 m. rugsėjo 27 d. Teismas sujungtose bylose C-113/10, C-147/10 ir C-234/10 paskelbė negaliojančiu Reglamentą (EB) Nr. 1193/2009 ir nutarė, kad Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 15 straipsnio 1 dalies d punktas turi būti suprantamas taip, kad apskaičiuojant apytikrius vidutinius nuostolius iš produkto tonos, bendra grąžinamųjų išmokų suma apima bendrą faktiškai išmokėtų eksporto išmokų sumą;; |
| --- | --- |

(10)

2012 m. rugsėjo 27 d. Teismas sujungtose bylose C-113/10, C-147/10 ir C-234/10 paskelbė negaliojančiu Reglamentą (EB) Nr. 1193/2009 ir nutarė, kad Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 15 straipsnio 1 dalies d punktas turi būti suprantamas taip, kad apskaičiuojant apytikrius vidutinius nuostolius iš produkto tonos, bendra grąžinamųjų išmokų suma apima bendrą faktiškai išmokėtų eksporto išmokų sumą;;

| (11) | todėl cukraus sektoriuje turėtų būti nustatyti tinkamo dydžio mokesčiai. Eksporto, kaip apibrėžta Komisijos reglamento (EB) Nr. 314/2002 6 straipsnio 5 dalyje, vidutiniai nuostoliai, apibrėžti Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 15 straipsnio 1 dalies d punkte, turėtų būti apskaičiuojami dalijant faktiškai išmokėtų grąžinamųjų išmokų sumą iš eksporto kiekio, neatsižvelgiant į tai, ar grąžinamosios išmokos sumokėtos, ar ne. Eksportuotinas perteklius, apibrėžtas Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 15 straipsnio 1 dalies c punkte, taip pat turėtų būti apskaičiuojamas pagal visą eksporto kiekį, neatsižvelgiant į tai, ar grąžinamosios išmokos sumokėtos, ar ne; |
| --- | --- |

(11)

todėl cukraus sektoriuje turėtų būti nustatyti tinkamo dydžio mokesčiai. Eksporto, kaip apibrėžta Komisijos reglamento (EB) Nr. 314/2002 6 straipsnio 5 dalyje, vidutiniai nuostoliai, apibrėžti Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 15 straipsnio 1 dalies d punkte, turėtų būti apskaičiuojami dalijant faktiškai išmokėtų grąžinamųjų išmokų sumą iš eksporto kiekio, neatsižvelgiant į tai, ar grąžinamosios išmokos sumokėtos, ar ne. Eksportuotinas perteklius, apibrėžtas Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 15 straipsnio 1 dalies c punkte, taip pat turėtų būti apskaičiuojamas pagal visą eksporto kiekį, neatsižvelgiant į tai, ar grąžinamosios išmokos sumokėtos, ar ne;

| (12) | atsižvelgiant į tai, kad nustatant 2001–2002 prekybos metų mokesčius buvo naudotas tas pats metodas, kurį Teismas paskelbė negaliojančiu, turėtų būti atitinkamai ištaisyti ir 2001–2002 prekybos metams nustatyti gamybos mokesčiai bei papildomo mokesčio koeficientas; |
| --- | --- |

(12)

atsižvelgiant į tai, kad nustatant 2001–2002 prekybos metų mokesčius buvo naudotas tas pats metodas, kurį Teismas paskelbė negaliojančiu, turėtų būti atitinkamai ištaisyti ir 2001–2002 prekybos metams nustatyti gamybos mokesčiai bei papildomo mokesčio koeficientas;

| (13) | vadovaujantis Teismo sprendimu, ištaisyti mokesčiai turėtų būti taikomi nuo tos pačios dienos, kaip ir negaliojančiais paskelbti mokesčiai; |
| --- | --- |

(13)

vadovaujantis Teismo sprendimu, ištaisyti mokesčiai turėtų būti taikomi nuo tos pačios dienos, kaip ir negaliojančiais paskelbti mokesčiai;

| (14) | nustačius cukraus mokesčius pagal 11 konstatuojamojoje dalyje nurodytą metodą turėtų būti iš naujo nustatyta ir suma, kurią cukraus gamintojai turi sumokėti runkelių pardavėjams dėl susidariusio didžiausio mokesčio ir priskaičiuoto 2002–2003, 2003–2004 ir 2005–2006 prekybos metų mokesčio skirtumo, ir tai turėtų būti taikoma atgaline data; |
| --- | --- |

(14)

nustačius cukraus mokesčius pagal 11 konstatuojamojoje dalyje nurodytą metodą turėtų būti iš naujo nustatyta ir suma, kurią cukraus gamintojai turi sumokėti runkelių pardavėjams dėl susidariusio didžiausio mokesčio ir priskaičiuoto 2002–2003, 2003–2004 ir 2005–2006 prekybos metų mokesčio skirtumo, ir tai turėtų būti taikoma atgaline data;

| (15) | pagal 11 konstatuojamojoje dalyje nurodytą metodą perskaičiuoti 2001–2002 prekybos metų nepadengti bendri nuostoliai sudarė 14 123 937 EUR. Atitinkamai turėtų būti nustatytas Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 16 straipsnio 2 dalyje nurodytas koeficientas, kuris turėtų būti taikomas atgaline data minėtiems prekybos metams; |
| --- | --- |

(15)

pagal 11 konstatuojamojoje dalyje nurodytą metodą perskaičiuoti 2001–2002 prekybos metų nepadengti bendri nuostoliai sudarė 14 123 937 EUR. Atitinkamai turėtų būti nustatytas Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 16 straipsnio 2 dalyje nurodytas koeficientas, kuris turėtų būti taikomas atgaline data minėtiems prekybos metams;

| (16) | 2002–2003 prekybos metams pritaikius 11 konstatuojamojoje dalyje nurodytą metodą nustatomas 2 % bazinis gamybos mokestis ir 16,371 % B mokestis, kurie turėtų būti taikomi minėtiems prekybos metams atgaline data. Visi perskaičiuoti bendri nuostoliai padengiami iš bazinio gamybos mokesčio ir B mokesčio. Todėl minėtiems prekybos metams nereikia nustatyti Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 16 straipsnio 2 dalyje nurodyto papildomo koeficiento; |
| --- | --- |

(16)

2002–2003 prekybos metams pritaikius 11 konstatuojamojoje dalyje nurodytą metodą nustatomas 2 % bazinis gamybos mokestis ir 16,371 % B mokestis, kurie turėtų būti taikomi minėtiems prekybos metams atgaline data. Visi perskaičiuoti bendri nuostoliai padengiami iš bazinio gamybos mokesčio ir B mokesčio. Todėl minėtiems prekybos metams nereikia nustatyti Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 16 straipsnio 2 dalyje nurodyto papildomo koeficiento;

| (17) | Komisijos reglamente (EB) Nr. 1440/2002 (17), nustatyta, kad 2002–2003 prekybos metais didžiausia B mokesčio suma yra 37,5 % baltojo cukraus intervencinės kainos, o pagal 11 konstatuojamojoje dalyje nurodytą metodą perskaičiuotas B mokestis, taikytinas tiems prekybos metams, yra 16,371 % baltojo cukraus intervencinės kainos. Dėl šio skirtumo turi būti nustatyta suma, kurią cukraus gamintojai turi sumokėti runkelių pardavėjams už standartinės kokybės runkelių toną už tuos prekybos metus, vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 18 straipsnio 2 dalimi; |
| --- | --- |

(17)

Komisijos reglamente (EB) Nr. 1440/2002 (17), nustatyta, kad 2002–2003 prekybos metais didžiausia B mokesčio suma yra 37,5 % baltojo cukraus intervencinės kainos, o pagal 11 konstatuojamojoje dalyje nurodytą metodą perskaičiuotas B mokestis, taikytinas tiems prekybos metams, yra 16,371 % baltojo cukraus intervencinės kainos. Dėl šio skirtumo turi būti nustatyta suma, kurią cukraus gamintojai turi sumokėti runkelių pardavėjams už standartinės kokybės runkelių toną už tuos prekybos metus, vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 18 straipsnio 2 dalimi;

| (18) | taikant 11 konstatuojamojoje dalyje nurodytą metodą, 2003–2004 prekybos metams nustatytas 2 % bazinis gamybos mokestis ir 17,259 % B mokestis. Visi perskaičiuoti bendri nuostoliai padengiami iš bazinio gamybos mokesčio ir B mokesčio. Todėl minėtiems prekybos metams nereikia nustatyti Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 16 straipsnio 2 dalyje nurodyto papildomo koeficiento; |
| --- | --- |

(18)

taikant 11 konstatuojamojoje dalyje nurodytą metodą, 2003–2004 prekybos metams nustatytas 2 % bazinis gamybos mokestis ir 17,259 % B mokestis. Visi perskaičiuoti bendri nuostoliai padengiami iš bazinio gamybos mokesčio ir B mokesčio. Todėl minėtiems prekybos metams nereikia nustatyti Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 16 straipsnio 2 dalyje nurodyto papildomo koeficiento;

| (19) | Reglamente (EB) Nr. 1440/2002 nustatyta, kad 2003–2004 prekybos metais didžiausia B mokesčio suma yra 37,5 % baltojo cukraus intervencinės kainos. Tačiau pagal 11 konstatuojamojoje dalyje nurodytą metodą perskaičiuotas B mokestis, taikytinas tiems prekybos metams, yra 17,259 % baltojo cukraus intervencinės kainos. Dėl šio skirtumo turi būti nustatyta suma, kurią cukraus gamintojai turi sumokėti runkelių pardavėjams už standartinės kokybės runkelių toną už tuos prekybos metus, vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 18 straipsnio 2 dalimi; |
| --- | --- |

(19)

Reglamente (EB) Nr. 1440/2002 nustatyta, kad 2003–2004 prekybos metais didžiausia B mokesčio suma yra 37,5 % baltojo cukraus intervencinės kainos. Tačiau pagal 11 konstatuojamojoje dalyje nurodytą metodą perskaičiuotas B mokestis, taikytinas tiems prekybos metams, yra 17,259 % baltojo cukraus intervencinės kainos. Dėl šio skirtumo turi būti nustatyta suma, kurią cukraus gamintojai turi sumokėti runkelių pardavėjams už standartinės kokybės runkelių toną už tuos prekybos metus, vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 18 straipsnio 2 dalimi;

| (20) | taikant 11 konstatuojamojoje dalyje nurodytą metodą, 2004–2005 prekybos metams nustatytas bazinis gamybos mokestis ir B mokestis nesikeičia. Pagal 11 konstatuojamojoje dalyje nurodytą metodą apskaičiuoti tų prekybos metų nepadengti bendri nuostoliai sudarė 57 648 788 EUR. Todėl turėtų būti nustatytas Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 16 straipsnio 2 dalyje nurodytas koeficientas. Vadovaujantis 9 konstatuojamojoje dalyje nurodytu Teismo sprendimu, koeficientas turėtų būti vienodas 2004 m. balandžio 30 d. sudėties Sąjungos valstybėms narėms ir 2004 m. gegužės 1 d. sudėties Sąjungos valstybėms narėms; |
| --- | --- |

(20)

taikant 11 konstatuojamojoje dalyje nurodytą metodą, 2004–2005 prekybos metams nustatytas bazinis gamybos mokestis ir B mokestis nesikeičia. Pagal 11 konstatuojamojoje dalyje nurodytą metodą apskaičiuoti tų prekybos metų nepadengti bendri nuostoliai sudarė 57 648 788 EUR. Todėl turėtų būti nustatytas Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 16 straipsnio 2 dalyje nurodytas koeficientas. Vadovaujantis 9 konstatuojamojoje dalyje nurodytu Teismo sprendimu, koeficientas turėtų būti vienodas 2004 m. balandžio 30 d. sudėties Sąjungos valstybėms narėms ir 2004 m. gegužės 1 d. sudėties Sąjungos valstybėms narėms;

| (21) | taikant 11 konstatuojamojoje dalyje nurodytą metodą, 2005–2006 prekybos metams nustatytas 1,2335 % bazinis gamybos mokestis, o B mokestis nereikalingas. Visi perskaičiuoti bendri nuostoliai padengiami iš bazinio gamybos mokesčio, o Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 16 straipsnio 2 dalyje nurodyto papildomo koeficiento minėtiems prekybos metams nustatyti nereikia; |
| --- | --- |

(21)

taikant 11 konstatuojamojoje dalyje nurodytą metodą, 2005–2006 prekybos metams nustatytas 1,2335 % bazinis gamybos mokestis, o B mokestis nereikalingas. Visi perskaičiuoti bendri nuostoliai padengiami iš bazinio gamybos mokesčio, o Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 16 straipsnio 2 dalyje nurodyto papildomo koeficiento minėtiems prekybos metams nustatyti nereikia;

| (22) | Komisijos reglamente (EB) Nr. 1296/2005 (18), nustatyta, kad 2005–2006 prekybos metais didžiausia B mokesčio suma yra 37,5 % baltojo cukraus intervencinės kainos. Pagal 11 konstatuojamojoje dalyje nurodytą metodą perskaičiuotas bazinis gamybos mokestis, taikytinas tiems prekybos metams, yra 1,2335 % baltojo cukraus intervencinės kainos, o B mokesčio nustatyti nereikia. Dėl šio skirtumo būtina nustatyti sumą, kurią cukraus gamintojai turi sumokėti runkelių pardavėjams už standartinės kokybės runkelių toną už tuos prekybos metus, vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 18 straipsnio 2 dalimi; |
| --- | --- |

(22)

Komisijos reglamente (EB) Nr. 1296/2005 (18), nustatyta, kad 2005–2006 prekybos metais didžiausia B mokesčio suma yra 37,5 % baltojo cukraus intervencinės kainos. Pagal 11 konstatuojamojoje dalyje nurodytą metodą perskaičiuotas bazinis gamybos mokestis, taikytinas tiems prekybos metams, yra 1,2335 % baltojo cukraus intervencinės kainos, o B mokesčio nustatyti nereikia. Dėl šio skirtumo būtina nustatyti sumą, kurią cukraus gamintojai turi sumokėti runkelių pardavėjams už standartinės kokybės runkelių toną už tuos prekybos metus, vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 18 straipsnio 2 dalimi;

| (23) | siekiant teisinio tikrumo ir užtikrinti, kad įvairiose valstybėse narėse su atitinkamais veiklos vykdytojais būtų elgiamasi vienodai, būtina nustatyti bendrą datą, nuo kurios turėtų būti nustatytos pagal šį reglamentą nustatytos mokesčių sumos, kaip apibrėžta Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 (19), 2 straipsnio 2 dalies antroje pastraipoje. Tačiau šis terminas neturėtų būti taikomas tada, kai pagal nacionalinę teisę reikalaujama, kad valstybės narės sumokėtų kompensaciją atitinkamiems veiklos vykdytojams po tos datos, |
| --- | --- |

(23)

siekiant teisinio tikrumo ir užtikrinti, kad įvairiose valstybėse narėse su atitinkamais veiklos vykdytojais būtų elgiamasi vienodai, būtina nustatyti bendrą datą, nuo kurios turėtų būti nustatytos pagal šį reglamentą nustatytos mokesčių sumos, kaip apibrėžta Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 (19), 2 straipsnio 2 dalies antroje pastraipoje. Tačiau šis terminas neturėtų būti taikomas tada, kai pagal nacionalinę teisę reikalaujama, kad valstybės narės sumokėtų kompensaciją atitinkamiems veiklos vykdytojams po tos datos,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   2001–2002, 2002–2003, 2003–2004, 2004–2005 ir 2005–2006 prekybos metų cukraus sektoriaus gamybos mokesčių sumos nustatytos priedo 1 punkte.

2.   2001–2002 ir 2004–2005 prekybos metų papildomo mokesčio skaičiavimo koeficientai nustatyti priedo 2 punkte.

3.   Sumos, kurias cukraus gamintojai turi sumokėti runkelių pardavėjams dėl A arba B mokesčių 2002–2003, 2003–2004 ir 2005–2006 prekybos metams, nustatytos priedo 3 punkte.

2 straipsnis

Reglamento Nr. 1150/2000 (EB, Euratomas) 2 straipsnio 2 dalies antroje pastraipoje nurodyti mokesčiai, nustatyti pagal šį reglamentą, nustatomi ne vėliau kaip 2014 m. rugsėjo 30 d., išskyrus kai valstybės narės negali laikytis to termino dėl to, kad taikoma nacionalinė teisė dėl sumokėtų, bet nemokėtinų sumų grąžinimo ekonominės veiklos vykdytojams.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

1 straipsnio 1 dalis taikoma nuo:

| — | 2002 m. spalio 16 d. – 2001–2002 prekybos metams, |
| --- | --- |

—

2002 m. spalio 16 d. – 2001–2002 prekybos metams,

| — | 2003 m. spalio 8 d. – 2002–2003 prekybos metams, |
| --- | --- |

—

2003 m. spalio 8 d. – 2002–2003 prekybos metams,

| — | 2004 m. spalio 15 d. – 2003–2004 prekybos metams, |
| --- | --- |

—

2004 m. spalio 15 d. – 2003–2004 prekybos metams,

| — | 2005 m. spalio 18 d. – 2004–2005 prekybos metams ir |
| --- | --- |

—

2005 m. spalio 18 d. – 2004–2005 prekybos metams ir

| — | 2007 m. vasario 23 d. – 2005–2006 prekybos metams. |
| --- | --- |

—

2007 m. vasario 23 d. – 2005–2006 prekybos metams.

1 straipsnio 2 dalis taikoma nuo:

| — | 2002 m. spalio 16 d. – 2001–2002 prekybos metams ir |
| --- | --- |

—

2002 m. spalio 16 d. – 2001–2002 prekybos metams ir

| — | 2005 m. spalio 18 d. – 2004–2005 prekybos metams. |
| --- | --- |

—

2005 m. spalio 18 d. – 2004–2005 prekybos metams.

1 straipsnio 3 dalis taikoma nuo:

| — | 2003 m. spalio 8 d. – 2002–2003 prekybos metams, |
| --- | --- |

—

2003 m. spalio 8 d. – 2002–2003 prekybos metams,

| — | 2004 m. spalio 15 d. – 2003–2004 prekybos metams ir |
| --- | --- |

—

2004 m. spalio 15 d. – 2003–2004 prekybos metams ir

| — | 2007 m. vasario 23 d. – 2005–2006 prekybos metams. |
| --- | --- |

—

2007 m. vasario 23 d. – 2005–2006 prekybos metams.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2013 m. gruodžio 2 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

E. GUSTAS

---

(1)  2001 m. birželio 19 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1260/2001 dėl bendro cukraus sektoriaus rinkų organizavimo (OL L 178, 2001 6 30, p. 1).

1

(2)  Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1837/2002 (OL L 278, 2002 10 16, p. 13).

2

(3)  Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1762/2003 (OL L 254, 2003 10 8, p. 4).

3

(4)  Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1775/2004 (OL L 316, 2004 10 15, p. 64).

4

(5)  Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1686/2005 (OL L 271, 2005 10 15, p. 12).

5

(6)  Komisijos reglamentas (EB) Nr. 164/2007 (OL L 51, 2007 2 20, p. 17).

6

(7)  2002 m. vasario 20 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 314/2002, nustatantis išsamias kvotų sistemos taikymo cukraus sektoriuje taisykles (OL L 50, 2002 2 21, p. 40).

7

(8)  OL L 254, 2003 10 8, p. 5.

8

(9)  OL L 316, 2004 10 15, p. 65.

9

(10)  OL L 51, 2007 2 20, p. 16.

10

(11)  2006 m. vasario 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 318/2006 dėl bendro cukraus rinkų organizavimo (OL L 58, 2006 2 20, p. 1).

11

(12)  2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1234/2007, nustatantis bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas) (OL L 299, 2007 11 16, p. 1).

12

(13)  2003 m. spalio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1762/2003, nustatantis 2002–2003 prekybos metams produkcijos mokesčių sumas cukraus sektoriui (OL L 254, 2003 10 8, p. 4).

13

(14)  2004 m. spalio 14 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1775/2004, nustatantis 2003–2004 prekybos metams produkcijos mokesčių sumas cukraus sektoriui (OL L 316, 2004 10 15, p. 64).

14

(15)  2005 m. spalio 14 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1686/2005, nustatantis 2004–2005 prekybos metams produkcijos mokesčių sumas ir papildomo mokesčio koeficientą cukraus sektoriuje (OL L 271, 2005 10 15, p. 12).

15

(16)  2009 m. lapkričio 3 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1193/2009, kuriuo ištaisomi reglamentai (EB) Nr. 1762/2003, (EB) Nr. 1775/2004, (EB) Nr. 1686/2005 ir (EB) Nr. 164/2007 ir nustatomos 2002–2003, 2003–2004, 2004–2005 ir 2005–2006 prekybos metais cukraus sektoriuje taikomos gamybos mokesčių sumos (OL L 321, 2009 12 8, p. 1).

16

(17)  2002 m. rugpjūčio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1440/2002, koreguojantis didžiausią B gamybos mokesčio sumą ir iš dalies pakeičiančiame minimalią cukraus sektoriaus B runkelių kainą 2002–2003 prekybos metams (OL L 212, 2002 8 8, p. 3).

17

(18)  2005 m. rugpjūčio 5 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1296/2005, koreguojantis didžiausią B gamybos mokesčio sumą ir iš dalies pakeičiančiame minimalią cukraus sektoriaus B runkelių kainą 2005–2006 prekybos metams (OL L 205, 2005 8 6, p. 20).

18

(19)  2000 m. gegužės 22 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000, įgyvendinantis Sprendimą 2007/436/EB, Euratomas dėl Bendrijų nuosavų išteklių sistemos (OL L 130, 2000 5 31, p. 1).

19

---

PRIEDAS

| 1. | 1 straipsnio 1 dalyje nurodytos cukraus sektoriaus gamybos mokesčių sumos | 2001–2002 m. | 2002–2003 m. | 2003–2004 m. | 2004–2005 m. | 2005–2006 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a) | EUR už baltojo cukraus toną, kaip bazinis gamybos mokestis už A ir B cukrų |

1.

1 straipsnio 1 dalyje nurodytos cukraus sektoriaus gamybos mokesčių sumos

2001–2002 m.

2002–2003 m.

2003–2004 m.

2004–2005 m.

2005–2006 m.

a)

EUR už baltojo cukraus toną, kaip bazinis gamybos mokestis už A ir B cukrų

12,638

12,638

12,638

12,638

7,794

| b) | EUR už baltojo cukraus toną, kaip B mokestis už B cukrų |
| --- | --- |

b)

EUR už baltojo cukraus toną, kaip B mokestis už B cukrų

236,963

103,447

109,061

236,963

—

| c) | EUR už sausosios medžiagos toną, kaip bazinis gamybos mokestis už A ir B izogliukozę |
| --- | --- |

c)

EUR už sausosios medžiagos toną, kaip bazinis gamybos mokestis už A ir B izogliukozę

5,330

5,330

5,330

5,330

3,394

| d) | EUR už sausosios medžiagos toną, kaip B mokestis už B izogliukozę |
| --- | --- |

d)

EUR už sausosios medžiagos toną, kaip B mokestis už B izogliukozę

99,424

46,017

48,261

99,424

—

| e) | EUR už toną sausosios medžiagos, išreikštos cukraus arba izogliukozės ekvivalentu, kaip bazinis gamybos mokestis už A ir B inulino sirupą |
| --- | --- |

e)

EUR už toną sausosios medžiagos, išreikštos cukraus arba izogliukozės ekvivalentu, kaip bazinis gamybos mokestis už A ir B inulino sirupą

12,638

12,638

12,638

12,638

7,794

| f) | EUR už toną sausosios medžiagos, išreikštos cukraus arba izogliukozės ekvivalentu, kaip B mokestis už B inulino sirupą. |
| --- | --- |

f)

EUR už toną sausosios medžiagos, išreikštos cukraus arba izogliukozės ekvivalentu, kaip B mokestis už B inulino sirupą.

236,963

103,447

109,061

236,963

—

| 2. | 1 straipsnio 2 dalyje nurodytas papildomo mokesčio skaičiavimo koeficientas
  2001–2002 prekybos metai – 0,01839
  2004–2005 prekybos metai – 0,07294 |
| --- | --- |

2.

1 straipsnio 2 dalyje nurodytas papildomo mokesčio skaičiavimo koeficientas

2001–2002 prekybos metai – 0,01839

2004–2005 prekybos metai – 0,07294

| 3. | 1 straipsnio 3 dalyje nurodytos sumos, kurias cukraus gamintojai turi sumokėti runkelių pardavėjams dėl A arba B mokesčių | 2002–2003 m. | 2003–2004 m. | 2005–2006 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Papildoma kaina už A runkelius (1) | | | 0,378 |
| Papildoma kaina už B runkelius (1) | 10,414 | 9,976 | 18,258 |

3.

1 straipsnio 3 dalyje nurodytos sumos, kurias cukraus gamintojai turi sumokėti runkelių pardavėjams dėl A arba B mokesčių

2002–2003 m.

2003–2004 m.

2005–2006 m.

Papildoma kaina už A runkelius (1)

0,378

Papildoma kaina už B runkelius (1)

10,414

9,976

18,258

---

(1)  Papildoma kaina atsižvelgiant į A arba B mokestį už standartinės kokybės runkelių toną (EUR).

---

| 19.12.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 343/7 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 343/7

---

TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1361/2013

2013 m. gruodžio 17 d.

kuriuo įgyvendinamas Reglamentas (ES) Nr. 267/2012 dėl ribojamųjų priemonių Iranui

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. kovo 23 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 267/2012 dėl ribojamųjų priemonių Iranui (1), ypač į jo 46 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | 2012 m. kovo 23 d. Taryba priėmė Reglamentą (ES) Nr. 267/2012; |
| --- | --- |

(1)

2012 m. kovo 23 d. Taryba priėmė Reglamentą (ES) Nr. 267/2012;

| (2) | atsižvelgiant į 2013 m. lapkričio 28 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimą byloje C-280/12 P, Fereydoun MAHMOUDIAN ir „Fulmen“ nėra įtraukti į Tarybos sprendimo 2010/413/BUSP (2) II priede pateiktą asmenų ir subjektų, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, sąrašą; |
| --- | --- |

(2)

atsižvelgiant į 2013 m. lapkričio 28 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimą byloje C-280/12 P, Fereydoun MAHMOUDIAN ir „Fulmen“ nėra įtraukti į Tarybos sprendimo 2010/413/BUSP (2) II priede pateiktą asmenų ir subjektų, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, sąrašą;

| (3) | Fereydoun MAHMOUDIAN ir „Fulmen“ turėtų būti išbraukti iš Reglamento (ES) Nr. 267/2012 IX priede pateikto asmenų ir subjektų, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, sąrašo, |
| --- | --- |

(3)

Fereydoun MAHMOUDIAN ir „Fulmen“ turėtų būti išbraukti iš Reglamento (ES) Nr. 267/2012 IX priede pateikto asmenų ir subjektų, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, sąrašo,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (ES) Nr. 267/2012 IX priedas iš dalies keičiamas taip, kaip išdėstyta šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2013 m. gruodžio 17 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

R. ŠADŽIUS

---

(1)  OL L 88, 2012 3 24, p. 1.

1

(2)  2010 m. liepos 26 d. Tarybos sprendimas 2010/413/CFSP dėl ribojamųjų priemonių Iranui (OL L 195, 2010 7 27, p. 39).

2

---

PRIEDAS

Reglamento (ES) Nr. 267/2012 IX priedas iš dalies keičiamas taip:

| 1. | I(A) dalyje įrašas Nr. 9, susijęs su Fereydoun MAHMOUDIAN, išbraukiamas; |
| --- | --- |

1.

I(A) dalyje įrašas Nr. 9, susijęs su Fereydoun MAHMOUDIAN, išbraukiamas;

| 2. | I(B) dalyje įrašas Nr. 13, susijęs su „Fulmen“, išbraukiamas. |
| --- | --- |

2.

I(B) dalyje įrašas Nr. 13, susijęs su „Fulmen“, išbraukiamas.

---

| 19.12.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 343/9 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 343/9

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1362/2013

2013 m. gruodžio 11 d.

kuriuo nustatomi nevirtos ir nekeptos naminių paukščių mėsos su prieskoniais juslinio tyrimo metodai, taikomi jos klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje tikslais

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (1), ypač į jo 9 straipsnio 1 dalies a punktą,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 priede pateiktos Kombinuotosios nomenklatūros 2 skirsnio 6 papildomosios pastabos a punkte apibrėžta, kad nevirta ir nekepta mėsa su prieskoniais privalo būti nevirta ir nekepta, jos vidus arba visas paviršius turi būti apdorotas prieskoniais, kurie matomi plika akimi arba lengvai atpažįstami pagal skonį; |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 priede pateiktos Kombinuotosios nomenklatūros 2 skirsnio 6 papildomosios pastabos a punkte apibrėžta, kad nevirta ir nekepta mėsa su prieskoniais privalo būti nevirta ir nekepta, jos vidus arba visas paviršius turi būti apdorotas prieskoniais, kurie matomi plika akimi arba lengvai atpažįstami pagal skonį;

| (2) | siekiant užtikrinti, kad klasifikuodamos savo reikmėms muitinės laikytųsi vienodo požiūrio, reikia nustatyti metodus, kuriais nustatoma, ar nevirta ir nekepta naminių paukščių mėsa apdorota prieskoniais taip, kaip apibrėžta Kombinuotosios nomenklatūros 2 skirsnio 6 papildomosios pastabos a punkte; |
| --- | --- |

(2)

siekiant užtikrinti, kad klasifikuodamos savo reikmėms muitinės laikytųsi vienodo požiūrio, reikia nustatyti metodus, kuriais nustatoma, ar nevirta ir nekepta naminių paukščių mėsa apdorota prieskoniais taip, kaip apibrėžta Kombinuotosios nomenklatūros 2 skirsnio 6 papildomosios pastabos a punkte;

| (3) | remiantis Europos muitinių laboratorijų grupės atliktais tyrimais, metodai, kuriais nustatoma, ar nevirta ir nekepta naminių paukščių mėsa yra su prieskoniais ar be jų, turi būti, pirmiausia, mėginio apžiūra, ir, antra, ragavimas; |
| --- | --- |

(3)

remiantis Europos muitinių laboratorijų grupės atliktais tyrimais, metodai, kuriais nustatoma, ar nevirta ir nekepta naminių paukščių mėsa yra su prieskoniais ar be jų, turi būti, pirmiausia, mėginio apžiūra, ir, antra, ragavimas;

| (4) | mėginio ragavimo metodas turėtų būti taikomas tik tada, jei išvada nepadaroma pagal apžiūros metodo rezultatus; |
| --- | --- |

(4)

mėginio ragavimo metodas turėtų būti taikomas tik tada, jei išvada nepadaroma pagal apžiūros metodo rezultatus;

| (5) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Metodai, kuriais klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje tikslais nustatoma, ar nevirta ir nekepta naminių paukščių mėsa apdorota prieskoniais, aprašyti priede.

2 straipsnis

1.   Naminių paukščių mėsos apžiūra atliekama taikant priedo I dalyje aprašytą metodą ir laikantis joje nustatytų sąlygų.

Apžiūros tikslas – nustatyti, ar prieskoniais apdorotas visas naminių paukščių mėsos paviršius ir ar prieskoniai matomi plika akimi.

2.   Naminių paukščių mėsos ragavimas atliekamas taikant priedo II dalyje aprašytą metodą ir laikantis joje nustatytų sąlygų.

Ragavimas atliekamas tik tais atvejais, kai remiantis apžiūros rezultatais nenustatoma, kad prieskoniais apdorotas visas mėginio paviršius ir kad prieskoniai matomi plika akimi.

Ragavimo tikslas – nustatyti, ar prieskoniais apdorotas naminių paukščių mėsos vidus ar visas paviršius ir ar apdorojimas prieskoniais lengvai atpažįstamas pagal skonį.

Pasiruošiama ragauti tik patalpose, tenkinančiose būtinosios įrangos reikalavimus, išdėstytus priedo II dalies 2 punkte.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2013 m. gruodžio 11 d.

Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

Algirdas ŠEMETA

Komisijos narys

---

(1)  OL L 256, 1987 9 7, p. 1.

1

---

PRIEDAS

I DALIS.   NAMINIŲ PAUKŠČIŲ MĖSOS SU PRIESKONIAIS APŽIŪRA

1.   Tikslas ir apibrėžtis

Šiuo metodu siekiama nustatyti, ar nevirta ir nekepta naminių paukščių mėsa su prieskoniais priskirtina Kombinuotosios nomenklatūros 2 skirsniui ar 16 skirsniui, nes galima nustatyti, kad:

| 1) | prieskoniais apdorotas visas mėginio paviršius ir |
| --- | --- |

1)

prieskoniais apdorotas visas mėginio paviršius ir

| 2) | prieskoniai matomi plika akimi. |
| --- | --- |

2)

prieskoniai matomi plika akimi.

Šį metodą sudaro ne mažiau kaip vieno nevirtos ir nekeptos naminių paukščių mėsos mėginio apžiūra.

2.   Mėginių paruošimas

Bet kuris mėginys imamas iš deklaruotos partijos. Mėginiai imami tik iš neatidarytų originalių pakuočių. Mėginys gali būti supakuotas dėžutėje ar vakuuminėje plastikinėje pakuotėje.

Užšaldytos nevirtos ir nekeptos naminių paukščių mėsos mėginį reikia atitirpinti (pavyzdžiui, šaldytuve žemoje (4 °C) temperatūroje). Turi išsiskirti kuo mažiau skysčio.

Svarbi informacija apie pakavimą ir (arba) mėginius registruojama arba fotografuojama ir pridedama prie apžiūros ataskaitos, nurodytos 4 punkte.

3.   Apžiūros atlikimas

Mėginys apžiūrimas pašalinus pakuotę.

Mėginį turi apžiūrėti bent du vertintojai.

Apžiūrėdami mėginį, vertintojai privalo atsižvelgti į šiuos veiksnius:

| a) | ne visos mėginio paviršiaus dalys turi būti vienodai apdorotos prieskoniais; |
| --- | --- |

a)

ne visos mėginio paviršiaus dalys turi būti vienodai apdorotos prieskoniais;

| b) | tai, kad prieskonių nėra atsiskyrusios vidinės filė raukšlėse ar įlinkiuose, neturi reikšmės nustatant, ar prieskoniais apdorotas visas paviršius; |
| --- | --- |

b)

tai, kad prieskonių nėra atsiskyrusios vidinės filė raukšlėse ar įlinkiuose, neturi reikšmės nustatant, ar prieskoniais apdorotas visas paviršius;

| c) | pastebėti baltuosius pipirus sunkiau nei juoduosius; |
| --- | --- |

c)

pastebėti baltuosius pipirus sunkiau nei juoduosius;

| d) | pastebėti pipirus ant šviesios mėsos (pavyzdžiui, krūtinėlės) paviršiaus lengviau nei ant tamsios mėsos (pavyzdžiui, šlaunelių) paviršiaus. |
| --- | --- |

d)

pastebėti pipirus ant šviesios mėsos (pavyzdžiui, krūtinėlės) paviršiaus lengviau nei ant tamsios mėsos (pavyzdžiui, šlaunelių) paviršiaus.

4.   Rezultatų įvertinimas

Visi vertintojai turi padaryti tą pačią išvadą, ar prieskoniais apdorotas visas mėginio paviršius ir ar prieskoniai matomi plika akimi.

Jie turi užpildyti nevirtos ir nekeptos naminių paukščių mėsos su prieskoniais apžiūros ataskaitą. Apžiūros ataskaitos formos pavyzdys pateiktas 1 priedėlyje.

Jeigu visi vertintojai neprieina prie vienos išvados apie konkretų mėginį arba jeigu jie visi padaro išvadą, kad prieskoniais apdorotas ne visas mėginio paviršius arba kad prieskoniai nėra matomi plika akimi, mėginys turi būti ištirtas taip, kaip nurodyta II dalyje.

5.   Aiškinamieji paveikslai

Pridėtuose paveiksluose pavaizduota, kaip mėginiai vertinami per apžiūrą.

Paveiksluose vaizduojama pipirais apibarstyta naminių paukščių mėsa, tačiau po paveikslais pateikti paaiškinimai gali būti taikomi ir kitiems prieskoniams.

Paveiksluose TOP nurodo išorinį naminių paukščių krūtinėlės paviršių, o UNDERSIDE – krūtinėlės paviršių, matomą nupjovus mėsą nuo kaulų.

1A   paveikslas

1B   paveikslas

2A   paveikslas

2B   paveikslas

3A   paveikslas

3B   paveikslas

4A   paveikslas

4B   paveikslas

5A   paveikslas

5B   paveikslas

6   paveikslas

7   paveikslas

8   paveikslas

9   paveikslas

10   paveikslas

11   paveikslas

12   paveikslas

13   paveikslas

II DALIS.   NAMINIŲ PAUKŠČIŲ MĖSOS SU PRIESKONIAIS RAGAVIMAS

1.   Tikslas ir apibrėžtis

Šiuo metodu siekiama nustatyti, ar nevirta ir nekepta naminių paukščių mėsa su prieskoniais priskirtina Kombinuotosios nomenklatūros 2 skirsniui ar 16 skirsniui, nes galima nustatyti, kad:

| 1) | prieskoniais apdorotas naminių paukščių mėsos vidus arba visas paviršius ir |
| --- | --- |

1)

prieskoniais apdorotas naminių paukščių mėsos vidus arba visas paviršius ir

| 2) | prieskoniai lengvai atpažįstami pagal skonį. |
| --- | --- |

2)

prieskoniai lengvai atpažįstami pagal skonį.

Metodą sudaro ne mažiau kaip vieno naminių paukščių mėsos mėginio ragavimas, prieš tai jį išvirus ar iškepus.

2.   Patalpų, kuriose atliekamas tyrimas, įranga

Patalpose, kuriose atliekamas ragavimas, privalo būti ši būtinoji įranga:

| — | mikrobangų krosnelė, |
| --- | --- |

—

mikrobangų krosnelė,

| — | pjaustymo lentelių, |
| --- | --- |

—

pjaustymo lentelių,

| — | aštrių peilių; |
| --- | --- |

—

aštrių peilių;

| — | negilių lėkščių (pvz., polistireno ar porcelianinių), pažymėtų atsitiktiniais trijų skaitmenų kodais, |
| --- | --- |

—

negilių lėkščių (pvz., polistireno ar porcelianinių), pažymėtų atsitiktiniais trijų skaitmenų kodais,

| — | šakučių, |
| --- | --- |

—

šakučių,

| — | zondas (maisto termometras), |
| --- | --- |

—

zondas (maisto termometras),

| — | vienkartinių pirštinių. |
| --- | --- |

—

vienkartinių pirštinių.

3.   Mėginių paruošimas

Mėginys turi būti reprezentatyvi vartoti skirtos naminių paukščių mėsos dalis.

Jeigu dėl mėginio kyla abejonių, pavyzdžiui, kad pridėta nebūdingo (-ų) mišinio (-ių), ar kad galima mikrobinė tarša, prieš tyrimą reikia atlikti rizikos vertinimą arba mikrobiologinę analizę.

Mėginys turi būti visiškai išvirtas (iškeptas) mikrobangų krosnelėje. Tiriamas mėginys turi būti tinkamas vartoti žmonėms.

Temperatūra mėginio viduje turi siekti bent 77 °C. Temperatūra matuojama zondu (maisto termometru) pasibaigus virimo laikui. Jeigu pagal mikrobangų krosnelės specifikaciją numatytas laukimo laikas, temperatūra matuojama jam pasibaigus. Laukimo laikas reiškia, kad, išjungus srovę, maistas toliau gaminamas naudojant sukauptą šilumą, kol mikrobangų krosnelės durelės uždarytos.

Išorinį mėginio paviršių reikia pašalinti aštriu peiliu ir atidengti iškepusią mėsą mėginio viduje. Reikia užtikrinti, kad vidinė mėsos dalis nesusiliestų su išoriniu paviršiumi.

Vidinė mėsos dalis supjaustoma apie 2 cm3 dydžio gabalėliais.

Mėginiai aušinami mažiausiai 10 minučių.

Mėginiai vertintojams patiekiami ženklintose lėkštėse.

4.   Ragavimas

Penkiems–aštuoniems kvalifikuotiems ir parengtiems vertintojams patiekiamas ne mažiau kaip vienas mėginys. Per vieną kartą galima įvertinti ne daugiau kaip penkis mėginius.

Prieš patiekiant naują mėginį duodama pakankamai laiko ir (arba) tinkamų priemonių skonio receptoriams atgaivinti (į butelius išpilstyto geriamojo vandens ir nesūrių krekerių).

Vertintojai turi galėti atlikti vertinimą kuo mažiau blaškomi.

Vertintojai turi paragauti mėginį ir objektyviai apibūdinti būdinguosius skonio, liekamojo prieskonio ir pojūčio burnoje požymius.

Vertintojai turi užpildyti šias dvi formas:

| a) | Muitinės tiriamų paukštienos produktų požymių vertinimo formą; |
| --- | --- |

a)

Muitinės tiriamų paukštienos produktų požymių vertinimo formą;

| b) | Muitinės tiriamų paukštienos produktų vertintojų nurodytų apibūdinimų sugretinimo formą. |
| --- | --- |

b)

Muitinės tiriamų paukštienos produktų vertintojų nurodytų apibūdinimų sugretinimo formą.

Formų pavyzdžiai pateikti 2 ir 3 priedėliuose.

Kiekvienas vertintojas atskirai Požymių formoje surašo būdinguosius požymius, kiekvieno jų intensyvumą įvertindamas 1–3 balais, vartodamas tik šiuos apibūdinimus: SILPNAS (1), LENGVAI ATPAŽĮSTAMAS (2) ir STIPRUS (3).

Svarbiausi vertintojų pavartoti apibūdinimai surašomi Apibūdinimų sugretinimo formoje, nurodant kiekvieno mėginio kiekvieną apibūdinimą pavartojusių vertintojų skaičių.

Šioje formoje taip pat apibendrinamas būdingųjų požymių intensyvumas arba stiprumas.

Jeigu skirtingi vertintojai pavartoja įvairių apibūdinimų, turinčių panašią reikšmę, kaip antai „riebus“ ir „taukingas“, laikoma, kad jie pavartoja tą patį apibūdinimą.

Papildomo skonio ar prieskonių vertinimo rezultatai (pavyzdžiui, „rūgštus“, „saldus“, „aštrus“, „pikantiškas“, „pipirų“, „česnako“ ir kt.) surašomi Apibūdinimų sugretinimo formoje.

5.   Rezultatų vertinimas

Jeigu Požymių formoje ir Apibūdinimų sugretinimo formoje bent pusė vertintojų nurodė, kad pajuto papildomą skonį ar prieskonių ir įvertino šį požymį ne mažiau kaip 2 balais (LENGVAI ATPAŽĮSTAMAS) pagal 4 punktą, laikoma, kad mėginio prieskoniai lengvai atpažįstami pagal skonį.

Formose turi būti pateikta išsami informacija apie mėginius, jų paruošimą, taip pat apie rezultatų gavimo ir gautų rezultatų interpretavimo procedūrą (-as).

1 Priedėlis

Nevirtos ir nekeptos naminių paukščių mėsos su prieskoniais apžiūros ataskaita

Data ...

| | Kodas ... | Kodas ... | Kodas ... | Kodas ... | Kodas ... |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prieskoniais apdorotas visas produkto paviršius | TAIP / NE | TAIP / NE | TAIP / NE | TAIP / NE | TAIP / NE |
| Prieskoniai matomi plika akimi | TAIP / NE | TAIP / NE | TAIP / NE | TAIP / NE | TAIP / NE |
| Svarbi informacija | | | | | |

Kodas ...

Kodas ...

Kodas ...

Kodas ...

Kodas ...

Prieskoniais apdorotas visas produkto paviršius

TAIP / NE

TAIP / NE

TAIP / NE

TAIP / NE

TAIP / NE

Prieskoniai matomi plika akimi

TAIP / NE

TAIP / NE

TAIP / NE

TAIP / NE

TAIP / NE

Svarbi informacija

2 priedėlis

Muitinės tiriamų paukštienos produktų požymių vertinimo forma

Pavadinimas ... Data ... Produktas ...

| Kodas | Skonis / liekamasis prieskonis / pojūtis burnoje | Intensyvumas |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |

Kodas

Skonis / liekamasis prieskonis / pojūtis burnoje

Intensyvumas

Vertinimo skalė

| 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- |
| SILPNAS | LENGVAI ATPAŽĮSTAMAS | STIPRUS |

1

2

3

SILPNAS

LENGVAI ATPAŽĮSTAMAS

STIPRUS

3 priedėlis

Muitinės tiriamų paukštienos produktų vertintojų nurodytų apibūdinimų sugretinimo forma

Data ...

| | Kodas | 1 | 2 | 3 | Kodas | 1 | 2 | 3 | Kodas | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Požymiai, kuriais apibūdintas
  skonis / liekamasis prieskonis / pojūtis burnoje | | Silpnas | Lengvai atpažįstamas | Stiprus | | Silpnas | Lengvai atpažįstamas | Stiprus | | Silpnas | Lengvai atpažįstamas | Stiprus |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |

Kodas

1

2

3

Kodas

1

2

3

Kodas

1

2

3

Požymiai, kuriais apibūdintas

skonis / liekamasis prieskonis / pojūtis burnoje

Silpnas

Lengvai atpažįstamas

Stiprus

Silpnas

Lengvai atpažįstamas

Stiprus

Silpnas

Lengvai atpažįstamas

Stiprus

Sudarė ... Patikrino ...

1, 2 ir 3 skiltyse įrašykite šį požymį nurodžiusių vertintojų skaičių.

---

| 19.12.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 343/26 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 343/26

---

KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1363/2013

2013 m. gruodžio 12 d.

kuriuo dėl termino „dirbtinai sukurtos nanomedžiagos“ apibrėžties iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1169/2011 dėl informacijos apie maistą teikimo vartotojams

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1169/2011 dėl informacijos apie maistą teikimo vartotojams (1), ypač į jo 18 straipsnio 5 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamento (ES) Nr. 1169/2011 18 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad visos dirbtinai sukurtų nanomedžiagų pavidalu esančios maisto sudedamosios dalys turi būti aiškiai nurodytos maisto sudedamųjų dalių sąraše, kad būtų užtikrintas vartotojų informavimas. Be to, po dirbtinai sukurtų nanomedžiagų pavidalu esančių maisto sudedamųjų dalių skliausteliuose turi būti nurodomas žodis „nano“. Atitinkamai Reglamente (ES) Nr. 1169/2011 nustatyta dirbtinai sukurtų nanomedžiagų apibrėžtis; |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (ES) Nr. 1169/2011 18 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad visos dirbtinai sukurtų nanomedžiagų pavidalu esančios maisto sudedamosios dalys turi būti aiškiai nurodytos maisto sudedamųjų dalių sąraše, kad būtų užtikrintas vartotojų informavimas. Be to, po dirbtinai sukurtų nanomedžiagų pavidalu esančių maisto sudedamųjų dalių skliausteliuose turi būti nurodomas žodis „nano“. Atitinkamai Reglamente (ES) Nr. 1169/2011 nustatyta dirbtinai sukurtų nanomedžiagų apibrėžtis;

| (2) | kad būtų pasiekti to reglamento tikslai, to reglamento 18 straipsnio 5 dalimi Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus ir taip priderinti ir pritaikyti ten nurodytą dirbtinai sukurtų nanomedžiagų apibrėžtį prie technikos ir mokslo pažangos arba prie apibrėžčių, dėl kurių susitarta tarptautiniu lygiu; |
| --- | --- |

(2)

kad būtų pasiekti to reglamento tikslai, to reglamento 18 straipsnio 5 dalimi Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus ir taip priderinti ir pritaikyti ten nurodytą dirbtinai sukurtų nanomedžiagų apibrėžtį prie technikos ir mokslo pažangos arba prie apibrėžčių, dėl kurių susitarta tarptautiniu lygiu;

| (3) | 2011 m. spalio 18 d. buvo priimta Komisijos rekomendacija 2011/696/ES (2), kuria, be kita ko, reaguojama į Europos Parlamento prašymą Sąjungos teisės aktuose pradėti taikyti išsamią moksliškai pagrįstą nanomedžiagų apibrėžtį. Toje rekomendacijoje išdėstyta apibrėžtis pagrįsta tik medžiagos sudedamųjų dalelių dydžiu ir taikoma gamtinėms, šalutinėms arba dirbtinėms medžiagoms. Ja atsižvelgiama, be kita ko, į Europos Komisijos Jungtinio tyrimų centro informacinę ataskaitą „Dėl veiksnių, į kuriuos reikia atsižvelgti reguliavimo tikslais nustatant nanomedžiagų apibrėžtį“ (3), Atsirandančių ir nustatomų naujų pavojų sveikatai mokslinio komiteto nuomonę dėl „Mokslinio termino „nanomedžiaga“ apibrėžties pagrindo“ (4) ir į Tarptautinės standartizacijos organizacijos (ISO) parengtą nanomedžiagos apibrėžtį (5); |
| --- | --- |

(3)

2011 m. spalio 18 d. buvo priimta Komisijos rekomendacija 2011/696/ES (2), kuria, be kita ko, reaguojama į Europos Parlamento prašymą Sąjungos teisės aktuose pradėti taikyti išsamią moksliškai pagrįstą nanomedžiagų apibrėžtį. Toje rekomendacijoje išdėstyta apibrėžtis pagrįsta tik medžiagos sudedamųjų dalelių dydžiu ir taikoma gamtinėms, šalutinėms arba dirbtinėms medžiagoms. Ja atsižvelgiama, be kita ko, į Europos Komisijos Jungtinio tyrimų centro informacinę ataskaitą „Dėl veiksnių, į kuriuos reikia atsižvelgti reguliavimo tikslais nustatant nanomedžiagų apibrėžtį“ (3), Atsirandančių ir nustatomų naujų pavojų sveikatai mokslinio komiteto nuomonę dėl „Mokslinio termino „nanomedžiaga“ apibrėžties pagrindo“ (4) ir į Tarptautinės standartizacijos organizacijos (ISO) parengtą nanomedžiagos apibrėžtį (5);

| (4) | remiantis Rekomendacija 2011/696/ES, pagal joje pateiktą nanomedžiagos apibrėžtį neturi būti daromos išvados, susijusios su Sąjungos teisės aktų taikymo sritimi, ir neturi būti laikoma, kad apibrėžtis atitinka tą sritį; |
| --- | --- |

(4)

remiantis Rekomendacija 2011/696/ES, pagal joje pateiktą nanomedžiagos apibrėžtį neturi būti daromos išvados, susijusios su Sąjungos teisės aktų taikymo sritimi, ir neturi būti laikoma, kad apibrėžtis atitinka tą sritį;

| (5) | Komunikate Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui „Antroji nanomedžiagų reglamentavimo peržiūra“ (6) Komisija pareiškė ketinanti taikyti Sąjungos teisės aktams Rekomendacijoje 2011/696/ES nustatytą nanomedžiagų apibrėžtį. Tais atvejais, kai ES teisės aktuose vartojamos kitos apibrėžtys, nuostatos bus pritaikomos siekiant užtikrinti nuoseklų požiūrį, tačiau gali prireikti vartoti konkrečiam sektoriui pritaikytas alternatyvias apibrėžtis; |
| --- | --- |

(5)

Komunikate Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui „Antroji nanomedžiagų reglamentavimo peržiūra“ (6) Komisija pareiškė ketinanti taikyti Sąjungos teisės aktams Rekomendacijoje 2011/696/ES nustatytą nanomedžiagų apibrėžtį. Tais atvejais, kai ES teisės aktuose vartojamos kitos apibrėžtys, nuostatos bus pritaikomos siekiant užtikrinti nuoseklų požiūrį, tačiau gali prireikti vartoti konkrečiam sektoriui pritaikytas alternatyvias apibrėžtis;

| (6) | todėl tikslinga pritaikyti Reglamente (ES) Nr. 1169/2011 nustatytą dirbtinai sukurtų nanomedžiagų apibrėžtį prie Rekomendacijoje 2011/696/ES pateiktos apibrėžties, kuri atitinka šiandieninę technikos ir mokslo pažangą; |
| --- | --- |

(6)

todėl tikslinga pritaikyti Reglamente (ES) Nr. 1169/2011 nustatytą dirbtinai sukurtų nanomedžiagų apibrėžtį prie Rekomendacijoje 2011/696/ES pateiktos apibrėžties, kuri atitinka šiandieninę technikos ir mokslo pažangą;

| (7) | kadangi Reglamente (ES) Nr. 1169/2011 apibrėžtos dirbtinai sukurtos nanomedžiagos, o ne nanomedžiagos apskritai, gamtinės ir šalutinės nanomedžiagos neturėtų būti įtrauktos į apibrėžtį; |
| --- | --- |

(7)

kadangi Reglamente (ES) Nr. 1169/2011 apibrėžtos dirbtinai sukurtos nanomedžiagos, o ne nanomedžiagos apskritai, gamtinės ir šalutinės nanomedžiagos neturėtų būti įtrauktos į apibrėžtį;

| (8) | be to, reikia sujungti dirbtinai sukurtų nanomedžiagų apibrėžtį su sąmoningai gaminama medžiaga, kurią reikia aiškiai apibrėžti. Šia apibrėžtimi turėtų būti atsižvelgta į ISO priimtą apibrėžtį, pagal kurią „dirbtinai sukurta nanomedžiaga“ yra „nanomedžiaga, sukurta konkrečiam tikslui pasiekti arba funkcijai atlikti“ (7); |
| --- | --- |

(8)

be to, reikia sujungti dirbtinai sukurtų nanomedžiagų apibrėžtį su sąmoningai gaminama medžiaga, kurią reikia aiškiai apibrėžti. Šia apibrėžtimi turėtų būti atsižvelgta į ISO priimtą apibrėžtį, pagal kurią „dirbtinai sukurta nanomedžiaga“ yra „nanomedžiaga, sukurta konkrečiam tikslui pasiekti arba funkcijai atlikti“ (7);

| (9) | pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1333/2008 (8) 4 straipsnį tik patvirtinti maisto priedai, įtraukti į Sąjungos sąrašus, gali būti teikiami rinkai ir naudojami maiste, maisto prieduose, maisto fermentuose ir maisto kvapiosiose medžiagose, laikantis jame nurodytų naudojimo sąlygų ir atlikus saugos vertinimą; |
| --- | --- |

(9)

pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1333/2008 (8) 4 straipsnį tik patvirtinti maisto priedai, įtraukti į Sąjungos sąrašus, gali būti teikiami rinkai ir naudojami maiste, maisto prieduose, maisto fermentuose ir maisto kvapiosiose medžiagose, laikantis jame nurodytų naudojimo sąlygų ir atlikus saugos vertinimą;

| (10) | šie Sąjungos sąrašai buvo nustatyti Komisijos reglamentais (ES) Nr. 1129/2011 (9) ir (ES) Nr. 1130/2011 (10). Šiuose nustatytuose sąrašuose išvardyti maisto priedai, kuriuos leista naudoti, kol įsigalios Reglamentas (EB) Nr. 1333/2008 po to, kai bus atlikta jų atitikties nuostatoms peržiūra. Visiems šiems leidžiamiems maisto priedams Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) šiuo metu taiko pakartotinio vertinimo programą, kaip nustatyta Komisijos reglamente (ES) Nr. 257/2010 (11). Maisto priedų pakartotinis vertinimas atliekamas laikantis tame reglamente nustatytų prioritetų; maisto priedai vertinami grupėmis pagal jų pagrindines funkcines grupes. Tai taip pat apima visus su nanomedžiagomis susijusius klausimus, kurie prireikus gali būti sprendžiami peržiūrint naudojimo taisykles. Jau peržiūrėta 30 maisto dažiklių. Nė vienas iš dažiklių nepagamintas nanomedžiagos pavidalu. Dėl kalcio karbonato (E170) ir augalinių anglių (E153) Tarnyba rekomendavo specifikacijose nustatyti dalelių dydį. Kiti priedai, kurie gali būti nanomedžiagų pavidalu, bus įvertinti iki:






  a) | 2015 m. gruodžio 31 d. – titano dioksidas (E171), geležies oksidai ir hidroksidai (E172), sidabras (E174) ir auksas (E175); |
| --- | --- | --- |

(10)

šie Sąjungos sąrašai buvo nustatyti Komisijos reglamentais (ES) Nr. 1129/2011 (9) ir (ES) Nr. 1130/2011 (10). Šiuose nustatytuose sąrašuose išvardyti maisto priedai, kuriuos leista naudoti, kol įsigalios Reglamentas (EB) Nr. 1333/2008 po to, kai bus atlikta jų atitikties nuostatoms peržiūra. Visiems šiems leidžiamiems maisto priedams Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) šiuo metu taiko pakartotinio vertinimo programą, kaip nustatyta Komisijos reglamente (ES) Nr. 257/2010 (11). Maisto priedų pakartotinis vertinimas atliekamas laikantis tame reglamente nustatytų prioritetų; maisto priedai vertinami grupėmis pagal jų pagrindines funkcines grupes. Tai taip pat apima visus su nanomedžiagomis susijusius klausimus, kurie prireikus gali būti sprendžiami peržiūrint naudojimo taisykles. Jau peržiūrėta 30 maisto dažiklių. Nė vienas iš dažiklių nepagamintas nanomedžiagos pavidalu. Dėl kalcio karbonato (E170) ir augalinių anglių (E153) Tarnyba rekomendavo specifikacijose nustatyti dalelių dydį. Kiti priedai, kurie gali būti nanomedžiagų pavidalu, bus įvertinti iki:

a)

2015 m. gruodžio 31 d. – titano dioksidas (E171), geležies oksidai ir hidroksidai (E172), sidabras (E174) ir auksas (E175);

| b) | 2016 m. gruodžio 31 d. – silicio dioksidas (E551); |
| --- | --- |

b)

2016 m. gruodžio 31 d. – silicio dioksidas (E551);

| c) | 2018 m. gruodžio 31 d. – kalcio silikatas (E552), magnio silikatas (E553a) ir talkas (E553b); |
| --- | --- |

c)

2018 m. gruodžio 31 d. – kalcio silikatas (E552), magnio silikatas (E553a) ir talkas (E553b);

| (11) | tam tikri maisto priedai, įtraukti į Reglamentais (ES) Nr. 1129/2011 ir (ES) Nr. 1130/2011 nustatytus Sąjungos sąrašus, galutiniuose maisto produktuose gali būti dirbtinai sukurtų nanomedžiagų pavidalu. Tačiau jeigu tokie maisto priedai bus nurodomi sudedamųjų dalių sąraše su prierašu „nano“ skliausteliuose, tai gali klaidinti vartotojus, nes gali pasirodyti, kad šie priedai yra nauji, nors iš tikrųjų jie dešimtmečius buvo naudojami maiste šiuo pavidalu; |
| --- | --- |

(11)

tam tikri maisto priedai, įtraukti į Reglamentais (ES) Nr. 1129/2011 ir (ES) Nr. 1130/2011 nustatytus Sąjungos sąrašus, galutiniuose maisto produktuose gali būti dirbtinai sukurtų nanomedžiagų pavidalu. Tačiau jeigu tokie maisto priedai bus nurodomi sudedamųjų dalių sąraše su prierašu „nano“ skliausteliuose, tai gali klaidinti vartotojus, nes gali pasirodyti, kad šie priedai yra nauji, nors iš tikrųjų jie dešimtmečius buvo naudojami maiste šiuo pavidalu;

| (12) | todėl reglamentais (ES) Nr. 1129/2011 ir (ES) Nr. 1130/2011 į Sąjungos sąrašus įtraukti maisto priedai neturėtų būti [privaloma tvarka] priskiriami prie nanomedžiagų ir jiems neturėtų būti taikoma dirbtinai sukurtų nanomedžiagų apibrėžtis. Konkrečių su nanomedžiagomis susijusio ženklinimo reikalavimų poreikio klausimą reikėtų spręsti vykdant pakartotinio vertinimo programą, prireikus iš dalies keičiant Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 II priede nurodytas naudojimo sąlygas ir tų maisto priedų specifikacijas, nustatytas Komisijos reglamente (ES) Nr. 231/2012 (12). Išimtis neturėtų būti taikoma maisto priedams, įtrauktiems į tuos sąrašus vėliau, įskaitant naujus įrašus pagal Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 12 straipsnį; |
| --- | --- |

(12)

todėl reglamentais (ES) Nr. 1129/2011 ir (ES) Nr. 1130/2011 į Sąjungos sąrašus įtraukti maisto priedai neturėtų būti [privaloma tvarka] priskiriami prie nanomedžiagų ir jiems neturėtų būti taikoma dirbtinai sukurtų nanomedžiagų apibrėžtis. Konkrečių su nanomedžiagomis susijusio ženklinimo reikalavimų poreikio klausimą reikėtų spręsti vykdant pakartotinio vertinimo programą, prireikus iš dalies keičiant Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 II priede nurodytas naudojimo sąlygas ir tų maisto priedų specifikacijas, nustatytas Komisijos reglamente (ES) Nr. 231/2012 (12). Išimtis neturėtų būti taikoma maisto priedams, įtrauktiems į tuos sąrašus vėliau, įskaitant naujus įrašus pagal Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 12 straipsnį;

| (13) | ateityje dalelių dydžio skirstinio 50 % slenkstis turėtų būti peržiūrėtas, siekiant įvertinti, ar jis turėtų būti pakeistas 1–50 % slenksčiu atsižvelgiant į technologinę plėtrą, susijusią su nustatymo ir kiekybinio vertinimo metodais, kai tai būtina dėl sveikatos ir saugos priežasčių; |
| --- | --- |

(13)

ateityje dalelių dydžio skirstinio 50 % slenkstis turėtų būti peržiūrėtas, siekiant įvertinti, ar jis turėtų būti pakeistas 1–50 % slenksčiu atsižvelgiant į technologinę plėtrą, susijusią su nustatymo ir kiekybinio vertinimo metodais, kai tai būtina dėl sveikatos ir saugos priežasčių;

| (14) | todėl Reglamentas (ES) Nr. 1169/2011 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(14)

todėl Reglamentas (ES) Nr. 1169/2011 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (ES) Nr. 1169/2011 2 straipsnio 2 dalies t punktas pakeičiamas taip:

„t)   dirbtinai sukurta nanomedžiaga– bet kokia sąmoningai gaminama medžiaga, kurioje yra nesusietųjų dalelių, dalelių agregatų arba aglomeratų ir kurios dalelių dydžio skirstinyje yra 50 % arba daugiau dalelių, kurių vienas arba keli išorės matmenys yra 1–100 nm.

Nukrypstant nuo to,

| a) | maisto priedai, kuriems taikoma pirmoje dalyje išdėstyta apibrėžtis, nelaikomi dirbtinai sukurtomis nanomedžiagomis, jeigu reglamentais (ES) Nr. 1129/2011 (13) ir (ES) Nr. 1130/2011 (14) jie yra įtraukti į Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 4 straipsnyje paminėtus Sąjungos sąrašus; |
| --- | --- |

a)

maisto priedai, kuriems taikoma pirmoje dalyje išdėstyta apibrėžtis, nelaikomi dirbtinai sukurtomis nanomedžiagomis, jeigu reglamentais (ES) Nr. 1129/2011 (13) ir (ES) Nr. 1130/2011 (14) jie yra įtraukti į Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 4 straipsnyje paminėtus Sąjungos sąrašus;

| b) | fulerenai, grafeno dribsniai ir vienasieniai anglies nanovamzdeliai, kurių vienas arba keli išorės matmenys mažesni kaip 1 nm, laikomi nanomedžiagomis.
  Pirmoje dalyje išdėstytoje apibrėžtyje:
  i)   dalelė– smulkiausia medžiagos dalis, turinti konkrečias fizines ribas;
  ii)   aglomeratas– silpnai susietų dalelių rinkinys arba agregatai, kurių išorės paviršiaus plotas apytiksliai lygus pavienių komponentų paviršiaus plotų sumai;
  iii)   agregatas– dalelė, sudaryta iš tvirtai susietų arba sulydytų dalelių;
  iv)   sąmoningai gaminama– medžiaga gaminama tam, kad atliktų tam tikrą funkciją ir (arba) tarnautų tam tikram tikslui; |
| --- | --- |

b)

fulerenai, grafeno dribsniai ir vienasieniai anglies nanovamzdeliai, kurių vienas arba keli išorės matmenys mažesni kaip 1 nm, laikomi nanomedžiagomis.

Pirmoje dalyje išdėstytoje apibrėžtyje:

i)   dalelė– smulkiausia medžiagos dalis, turinti konkrečias fizines ribas;

ii)   aglomeratas– silpnai susietų dalelių rinkinys arba agregatai, kurių išorės paviršiaus plotas apytiksliai lygus pavienių komponentų paviršiaus plotų sumai;

iii)   agregatas– dalelė, sudaryta iš tvirtai susietų arba sulydytų dalelių;

iv)   sąmoningai gaminama– medžiaga gaminama tam, kad atliktų tam tikrą funkciją ir (arba) tarnautų tam tikram tikslui;

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2013 m. gruodžio 12 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 304, 2011 11 22, p. 18.

1

(2)  2011 m. spalio 18 d. Komisijos rekomendacija 2011/696/ES dėl nanomedžiagos apibrėžties (OL L 275, 2011 10 20, p. 38).

2

(3)  EUR 24 403 EN, 2010 m. birželio mėn.

3

(4)  http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/emerging/docs/scenihr_o_032.pdf

4

(5)  http://cdb.iso.org

5

(6)  COM(2012) 572 final, 2012 10 3.

6

(7)  http://cdb.iso.org

7

(8)  2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1333/2008 dėl maisto priedų (OL L 354, 2008 12 31, p. 16).

8

(9)  2011 m. lapkričio 11 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1129/2011, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1333/2008 II priedas sudarant Sąjungos maisto priedų sąrašą (OL L 295, 2011 11 12, p. 1).

9

(10)  2011 m. lapkričio 11 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1130/2011, kuriuo dėl sudaromo Sąjungos maisto prieduose, maisto fermentuose, maisto kvapiosiose medžiagose ir maistingosiose medžiagose leidžiamų naudoti maisto priedų sąrašo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1333/2008 dėl maisto priedų III priedas (OL L 295, 2011 11 12, p. 178).

10

(11)  2010 m. kovo 25 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 257/2010, kuriuo nustatoma patvirtintų maisto priedų pakartotinio vertinimo programa pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1333/2008 dėl maisto priedų (OL L 80, 2010 3 26, p. 19).

11

(12)  2012 m. kovo 9 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 231/2012, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1333/2008 II ir III prieduose išvardytų maisto priedų specifikacijos (OL L 83, 2012 3 22, p. 1).

12

---

| 19.12.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 343/29 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 343/29

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1364/2013

2013 m. gruodžio 17 d.

kuriuo iš dalies keičiamos Komisijos reglamento (EB) Nr. 889/2008, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 834/2007 taikymo taisyklės, nuostatos dėl neekologiškai augintų akvakultūros gyvūnų jauniklių ir dvigeldžių moliuskų neekologiškų kiaušinių panaudojimo ekologinėje akvakultūroje

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. birželio 28 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 834/2007 dėl ekologinės gamybos ir ekologiškų produktų ženklinimo ir panaikinantį Reglamentą (EEB) Nr. 2092/91 (1), ypač į jo 13 straipsnio 3 dalį, 15 straipsnio antrą dalį ir 40 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Reglamentu (EB) Nr. 834/2007 nustatomi pagrindiniai jūros dumblių ir akvakultūros gyvūnų ekologinės gamybos reikalavimai. Komisijos reglamente (EB) Nr. 889/2008 (2) yra nustatytos išsamios šių reikalavimų įgyvendinimo taisyklės; |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EB) Nr. 834/2007 nustatomi pagrindiniai jūros dumblių ir akvakultūros gyvūnų ekologinės gamybos reikalavimai. Komisijos reglamente (EB) Nr. 889/2008 (2) yra nustatytos išsamios šių reikalavimų įgyvendinimo taisyklės;

| (2) | nuo 2012 m. lapkričio mėn. iki 2013 m. balandžio mėn. kai kurios valstybės narės pateikė prašymus persvarstyti ekologinei akvakultūros produktų gamybai galimų naudoti produktų, medžiagų ir technologijų taisykles. Šiuos prašymus turėtų įvertinti Komisijos sprendimu (EB) Nr. 2009/427 (3) įsteigta konsultacinė ekologinės gamybos ekspertų grupė; remdamasi tokiu įvertinimu, Komisija ketina nuspręsti, ar tas taisykles 2014 m. reikia persvarstyti; |
| --- | --- |

(2)

nuo 2012 m. lapkričio mėn. iki 2013 m. balandžio mėn. kai kurios valstybės narės pateikė prašymus persvarstyti ekologinei akvakultūros produktų gamybai galimų naudoti produktų, medžiagų ir technologijų taisykles. Šiuos prašymus turėtų įvertinti Komisijos sprendimu (EB) Nr. 2009/427 (3) įsteigta konsultacinė ekologinės gamybos ekspertų grupė; remdamasi tokiu įvertinimu, Komisija ketina nuspręsti, ar tas taisykles 2014 m. reikia persvarstyti;

| (3) | kai kuriuose iš šių prašymų teigiama, kad rinkoje nebuvo pakankamai ekologiškai augintų jauniklių ir ekologiškų moliuskų kiaušinių, kad būtų laikomasi Reglamento (EB) Nr. 889/2008 25e ir 25o straipsnių reikalavimų; |
| --- | --- |

(3)

kai kuriuose iš šių prašymų teigiama, kad rinkoje nebuvo pakankamai ekologiškai augintų jauniklių ir ekologiškų moliuskų kiaušinių, kad būtų laikomasi Reglamento (EB) Nr. 889/2008 25e ir 25o straipsnių reikalavimų;

| (4) | ekologiškai augintų jauniklių ir ekologiškų moliuskų kiaušinių vis dar trūksta, todėl siekiant užtikrinti tęstinumą ir kad nebūtų trikdoma ekologinė akvakultūros produktų gamyba Sąjungoje, o ekologiškai augintų jauniklių ir ekologiškų moliuskų kiaušinių rinka turėtų laiko plėstis, reikėtų, kol nėra ekspertų vertinimo, Reglamento (EB) Nr. 889/2008 25e straipsnio trečioje dalyje ir 25o straipsnio pirmos dalies trečioje pastraipoje numatyto 50 % dydžio taikymą atidėti iki 2014 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(4)

ekologiškai augintų jauniklių ir ekologiškų moliuskų kiaušinių vis dar trūksta, todėl siekiant užtikrinti tęstinumą ir kad nebūtų trikdoma ekologinė akvakultūros produktų gamyba Sąjungoje, o ekologiškai augintų jauniklių ir ekologiškų moliuskų kiaušinių rinka turėtų laiko plėstis, reikėtų, kol nėra ekspertų vertinimo, Reglamento (EB) Nr. 889/2008 25e straipsnio trečioje dalyje ir 25o straipsnio pirmos dalies trečioje pastraipoje numatyto 50 % dydžio taikymą atidėti iki 2014 m. gruodžio 31 d.;

| (5) | todėl Reglamentas (EB) Nr. 889/2008 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(5)

todėl Reglamentas (EB) Nr. 889/2008 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (6) | šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Ekologinės gamybos reguliavimo komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Ekologinės gamybos reguliavimo komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 889/2008 iš dalies keičiamas taip:

| 1. | 25e straipsnio trečia dalis pakeičiama taip:
  „3.   Į ūkį pristatomų neekologiškai augintų akvakultūros gyvūnų jauniklių didžiausia procentinė dalis iki 2011 m. gruodžio 31 d. turi sumažėti iki 80 %, iki 2014 m. gruodžio 31 d. – iki 50 %, o iki 2015 m. gruodžio 31 d. – iki 0 %.“ |
| --- | --- |

1.

25e straipsnio trečia dalis pakeičiama taip:

„3.   Į ūkį pristatomų neekologiškai augintų akvakultūros gyvūnų jauniklių didžiausia procentinė dalis iki 2011 m. gruodžio 31 d. turi sumažėti iki 80 %, iki 2014 m. gruodžio 31 d. – iki 50 %, o iki 2015 m. gruodžio 31 d. – iki 0 %.“

| 2. | 25o straipsnio pirmos dalies trečia pastraipa pakeičiama taip:
  „Tačiau neekologiškų dvigeldžių moliuskų kiaušinius iš inkubatorių galima pristatyti į ekologinės gamybos vienetus neviršijant šių didžiausių procentinių dalių: 80 % iki 2011 m. gruodžio 31 d., 50 % iki 2014 gruodžio 31 d. ir 0 % iki 2015 gruodžio 31 d.“ |
| --- | --- |

2.

25o straipsnio pirmos dalies trečia pastraipa pakeičiama taip:

„Tačiau neekologiškų dvigeldžių moliuskų kiaušinius iš inkubatorių galima pristatyti į ekologinės gamybos vienetus neviršijant šių didžiausių procentinių dalių: 80 % iki 2011 m. gruodžio 31 d., 50 % iki 2014 gruodžio 31 d. ir 0 % iki 2015 gruodžio 31 d.“

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2013 m. gruodžio 31 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2013 m. gruodžio 17 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 189, 2007 7 20, p. 1.

1

(2)  2008 m. rugsėjo 5 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 889/2008, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 834/2007 dėl ekologinės gamybos ir ekologiškų produktų ženklinimo įgyvendinimo taisyklės dėl ekologinės gamybos, ženklinimo ir kontrolės (OL L 250, 2008 9 18, p. 1).

2

(3)  2009 m. birželio 3 d. Komisijos sprendimas 2009/427/EB, kuriuo sudaroma konsultacinė ekologinės gamybos ekspertų grupė (OL L 139, 2009 6 5, p. 22).

3

---

| 19.12.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 343/31 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 343/31

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1365/2013

2013 m. gruodžio 18 d.

dėl leidimo iš Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) gaunamą alfa-galaktozidazės preparatą ir iš Aspergillus niger (CBS 120604) gaunamą endo-1,4-beta-gliukanazės preparatą naudoti kaip retesnių rūšių mėsinių naminių paukščių ir dedeklinių vištaičių lesalo priedą (leidimo turėtojas – bendrovė „Kerry Ingredients and Flavours“)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1831/2003 dėl priedų, skirtų naudoti gyvūnų mityboje (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamente (EB) Nr. 1831/2003 nustatyta, kad priedams gyvūnų mityboje naudoti reikia leidimo, ir nustatytas tokio leidimo suteikimo pagrindas bei tvarka; |
| --- | --- |

(1)

Reglamente (EB) Nr. 1831/2003 nustatyta, kad priedams gyvūnų mityboje naudoti reikia leidimo, ir nustatytas tokio leidimo suteikimo pagrindas bei tvarka;

| (2) | pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 7 straipsnį buvo pateiktas prašymas leisti naudoti iš Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) gaunamą alfa-galaktozidazės preparatą ir iš Aspergillus niger (CBS 120604) gaunamą endo-1,4-beta-gliukanazės preparatą pagal naują paskirtį. Kartu su prašymu buvo pateikti duomenys ir dokumentai, kurių reikalaujama pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 7 straipsnio 3 dalį; |
| --- | --- |

(2)

pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 7 straipsnį buvo pateiktas prašymas leisti naudoti iš Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) gaunamą alfa-galaktozidazės preparatą ir iš Aspergillus niger (CBS 120604) gaunamą endo-1,4-beta-gliukanazės preparatą pagal naują paskirtį. Kartu su prašymu buvo pateikti duomenys ir dokumentai, kurių reikalaujama pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 7 straipsnio 3 dalį;

| (3) | šis prašymas pateiktas dėl leidimo naudoti iš Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) gaunamą alfa-galaktozidazės preparatą ir iš Aspergillus niger (CBS 120604) gaunamą endo-1,4-beta-gliukanazės preparatą pagal naują paskirtį kaip retesnių rūšių mėsinių naminių paukščių ir dedeklinių vištaičių lesalo priedą, priskirtiną prie priedų kategorijos „zootechniniai priedai“; |
| --- | --- |

(3)

šis prašymas pateiktas dėl leidimo naudoti iš Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) gaunamą alfa-galaktozidazės preparatą ir iš Aspergillus niger (CBS 120604) gaunamą endo-1,4-beta-gliukanazės preparatą pagal naują paskirtį kaip retesnių rūšių mėsinių naminių paukščių ir dedeklinių vištaičių lesalo priedą, priskirtiną prie priedų kategorijos „zootechniniai priedai“;

| (4) | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (EB) Nr. 237/2012 (2) šį preparatą leista naudoti mėsiniams viščiukams dešimt metų; |
| --- | --- |

(4)

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (EB) Nr. 237/2012 (2) šį preparatą leista naudoti mėsiniams viščiukams dešimt metų;

| (5) | Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) 2013 m. birželio 18 d. (3) pateiktoje nuomonėje padarė išvadą, kad, siūlomomis naudojimo sąlygomis, iš Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) gaunamas alfa-galaktozidazės preparatas ir iš Aspergillus niger (CBS 120604) gaunamas endo-1,4-beta-gliukanazės preparatas nedaro nepageidaujamo poveikio gyvūnų sveikatai, žmonių sveikatai ar aplinkai, gali būti veiksmingas dedeklinėms vištaitėms ir gali būti ekstrapoliuotas retesnių rūšių mėsiniams naminiams paukščiams. Tarnyba nemano, kad reikia nustatyti konkrečius stebėsenos po pateikimo rinkai reikalavimus. Be to, ji patvirtino pašarų priedo pašaruose analizės metodo taikymo ataskaitą, kurią pateikė Reglamentu (EB) Nr. 1831/2003 įsteigta etaloninė laboratorija; |
| --- | --- |

(5)

Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) 2013 m. birželio 18 d. (3) pateiktoje nuomonėje padarė išvadą, kad, siūlomomis naudojimo sąlygomis, iš Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) gaunamas alfa-galaktozidazės preparatas ir iš Aspergillus niger (CBS 120604) gaunamas endo-1,4-beta-gliukanazės preparatas nedaro nepageidaujamo poveikio gyvūnų sveikatai, žmonių sveikatai ar aplinkai, gali būti veiksmingas dedeklinėms vištaitėms ir gali būti ekstrapoliuotas retesnių rūšių mėsiniams naminiams paukščiams. Tarnyba nemano, kad reikia nustatyti konkrečius stebėsenos po pateikimo rinkai reikalavimus. Be to, ji patvirtino pašarų priedo pašaruose analizės metodo taikymo ataskaitą, kurią pateikė Reglamentu (EB) Nr. 1831/2003 įsteigta etaloninė laboratorija;

| (6) | iš Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) gaunamos alfa-galaktozidazės preparato ir iš Aspergillus niger (CBS 120604) gaunamo endo-1,4-beta-gliukanazės preparato vertinimas rodo, kad Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 5 straipsnyje nustatytos leidimų išdavimo sąlygos yra įvykdytos. Todėl reikėtų leisti naudoti šį preparatą, kaip nurodyta šio reglamento priede; |
| --- | --- |

(6)

iš Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) gaunamos alfa-galaktozidazės preparato ir iš Aspergillus niger (CBS 120604) gaunamo endo-1,4-beta-gliukanazės preparato vertinimas rodo, kad Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 5 straipsnyje nustatytos leidimų išdavimo sąlygos yra įvykdytos. Todėl reikėtų leisti naudoti šį preparatą, kaip nurodyta šio reglamento priede;

| (7) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(7)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Priede nurodytą preparatą, priklausantį priedų kategorijai „zootechniniai priedai“ ir funkcinei grupei „virškinimo stimuliatoriai“, leidžiama naudoti kaip gyvūnų pašarų priedą šio reglamento priede nustatytomis sąlygomis.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2013 m. gruodžio 18 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 268, 2003 10 18, p. 29.

1

(2)  2012 m. kovo 19 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 237/2012 dėl leidimo naudoti iš Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) gaunamą alfa-galaktozidazę (EC 3.2.1.22) ir iš Aspergillus niger (CBS 120604) gaunamą endo-1,4-beta-gliukanazę (EC 3.2.1.4) kaip mėsinių viščiukų pašarų priedą (leidimo turėtojas „Kerry Ingredients and Flavours“) (OL L 80, 2012 3 20, p. 1).

2

Saccharomyces cerevisiae

Aspergillus niger

(3)  EMST leidinys (2013 m.), 11(7):3286.

3

---

PRIEDAS

| Priedo identifikavimo numeris | Leidimo turėtojo pavadinimas | Priedas | Sudėtis, cheminė formulė, aprašymas, analizės metodas | Gyvūno rūšis arba kategorija | Didžiausias amžius | Mažiausias kiekis | Didžiausias kiekis | Kitos nuostatos | Leidimo galiojimo terminas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktyvumo vienetai kilograme visaverčio pašaro, kurio drėgnis yra 12 % |
| Zootechninių priedų kategorija. Funkcinė grupė: virškinimo stimuliatoriai |
| 4a17 | Kerry Ingredients and Flavours | ALFA- galaktozidazė EC 3.2.1.22
  Endo-1,4-beta- gliukanazė EC 3.2.1.4 | | Priedo sudėtis

  iš Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) gaunamos alfa-galaktozidazės ir iš Aspergillus niger (CBS 120604) gaunamos endo-1,4-beta-gliukanazės preparatas, kurio mažiausias aktyvumas:






  — | 1 000 U (1) alfa-galaktozidazės viename grame. |

Priedo identifikavimo numeris

Leidimo turėtojo pavadinimas

Priedas

Sudėtis, cheminė formulė, aprašymas, analizės metodas

Gyvūno rūšis arba kategorija

Didžiausias amžius

Mažiausias kiekis

Didžiausias kiekis

Kitos nuostatos

Leidimo galiojimo terminas

Aktyvumo vienetai kilograme visaverčio pašaro, kurio drėgnis yra 12 %

Zootechninių priedų kategorija. Funkcinė grupė: virškinimo stimuliatoriai

4a17

Kerry Ingredients and Flavours

ALFA- galaktozidazė EC 3.2.1.22

Endo-1,4-beta- gliukanazė EC 3.2.1.4

Priedo sudėtis

iš Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) gaunamos alfa-galaktozidazės ir iš Aspergillus niger (CBS 120604) gaunamos endo-1,4-beta-gliukanazės preparatas, kurio mažiausias aktyvumas:

—

1 000 U (1) alfa-galaktozidazės viename grame.

| — | 5 700 U (2) endo-1,4-beta-gliukanazės viename grame. |
| --- | --- |

—

5 700 U (2) endo-1,4-beta-gliukanazės viename grame.

Kietas pavidalas

| | Veikliosios medžiagos apibūdinimas

  iš Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) gaunama alfa-galaktozidazė (EC 3.2.1.22) ir iš Aspergillus niger (CBS 120604) gaunama endo-1,4-beta-gliukanazė (EC 3.2.1.4) |
| --- | --- |

Veikliosios medžiagos apibūdinimas

iš Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) gaunama alfa-galaktozidazė (EC 3.2.1.22) ir iš Aspergillus niger (CBS 120604) gaunama endo-1,4-beta-gliukanazė (EC 3.2.1.4)

| | Analizės metodas
   (3)

  Nustatymas:






  — | alfa-galaktozidazės: kolorimetrinis metodas matuojant p-nitrofenolį, alfa-galaktozidazės atpalaiduotą iš p-nitrofenil-alfa-galaktopiranozido substrato; |
| --- | --- | --- |

Analizės metodas
   (3)

Nustatymas:

—

alfa-galaktozidazės: kolorimetrinis metodas matuojant p-nitrofenolį, alfa-galaktozidazės atpalaiduotą iš p-nitrofenil-alfa-galaktopiranozido substrato;

| — | endo-1,4-beta-gliukanazės: kolorimetrinis metodas matuojant vandenyje tirpius dažus, endo-1,4-beta-gliukanazės atpalaiduotus iš azurino, skersinu ryšiu susieto su miežių gliukano substratu. |
| --- | --- |

—

endo-1,4-beta-gliukanazės: kolorimetrinis metodas matuojant vandenyje tirpius dažus, endo-1,4-beta-gliukanazės atpalaiduotus iš azurino, skersinu ryšiu susieto su miežių gliukano substratu.

Retesnių rūšių mėsiniai naminiai paukščiai.

Dedeklinės vištaitės.

—

alfa-galaktozidazė

50 U

endo-1,4-beta-gliukanazė 285 U

—

| 1. | Priedo ir premikso naudojimo taisyklėse nurodyti laikymo temperatūrą, saugojimo trukmę ir stabilumą granuliuojant. |
| --- | --- |

1.

Priedo ir premikso naudojimo taisyklėse nurodyti laikymo temperatūrą, saugojimo trukmę ir stabilumą granuliuojant.

| 2. | Didžiausia rekomenduojama dozė:






  — | 100 U alfa-galaktozidazės viename kilograme visaverčio pašaro; |
| --- | --- | --- |

2.

Didžiausia rekomenduojama dozė:

—

100 U alfa-galaktozidazės viename kilograme visaverčio pašaro;

| — | 570 U endo-1,4-beta- gliukanazės viename kilograme visaverčio pašaro. |
| --- | --- |

—

570 U endo-1,4-beta- gliukanazės viename kilograme visaverčio pašaro.

| 3. | Sauga: tvarkant produktą reikia dėvėti kvėpavimo takų apsaugos priemones, akinius ir pirštines. |
| --- | --- |

3.

Sauga: tvarkant produktą reikia dėvėti kvėpavimo takų apsaugos priemones, akinius ir pirštines.

2024 m. sausio 8 d.

---

(1)  1 U – fermento kiekis, atpalaiduojantis 1 mikromolį p-nitrofenolio per minutę iš p-nitrofenil-alfa-galaktopiranozido (pNPG) esant 5,0 pH ir 37 °C temperatūrai.

(2)  1 U – fermento kiekis, atpalaiduojantis 1 miligramą redukuojančiojo cukraus (gliukozės ekvivalentas) per minutę iš beta-gliukano esant 5,0 pH ir 50 °C temperatūrai.

(3)  Išsamų analizės metodų aprašymą galima rasti etaloninės laboratorijos svetainėje:

http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx

---

| 19.12.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 343/34 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 343/34

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1366/2013

2013 m. gruodžio 18 d.

dėl Susitarimo, kuriuo steigiama Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Centrinės Amerikos asociacija, II priede nustatytų kilmės taisyklių taikymo išimčių, taikomų laikantis kvotų, nustatytų tam tikriems produktams iš Gvatemalos

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. birželio 25 d. Tarybos sprendimą 2012/734/ES dėl Susitarimo, kuriuo steigiama Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Centrinės Amerikos asociacija, pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir jo IV dalies prekybos nuostatų laikino taikymo (1), ypač į jo 6 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Sprendimu 2012/734/ES Taryba leido Sąjungos vardu pasirašyti Susitarimą, kuriuo steigiama Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Centrinės Amerikos asociacija (toliau – Susitarimas). Pagal Sprendimą 2012/734/ES Susitarimas turi būti taikomas laikinai, kol bus baigtos jo sudarymo procedūros; |
| --- | --- |

(1)

Sprendimu 2012/734/ES Taryba leido Sąjungos vardu pasirašyti Susitarimą, kuriuo steigiama Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Centrinės Amerikos asociacija (toliau – Susitarimas). Pagal Sprendimą 2012/734/ES Susitarimas turi būti taikomas laikinai, kol bus baigtos jo sudarymo procedūros;

| (2) | Susitarimo II priedas susijęs su sąvokos „produktų kilmė“ apibrėžtimi ir administracinio bendradarbiavimo metodais. To priedo 2A priedėlyje numatyta galimybė kai kuriems produktams laikantis metinių kvotų taikyti II priedo 2 priedėlyje nustatytų kilmės taisyklių išimtis. Kadangi Sąjunga nusprendė pasinaudoti ta galimybe, būtina nustatyti tų išimčių taikymo importui iš Gvatemalos sąlygas; |
| --- | --- |

(2)

Susitarimo II priedas susijęs su sąvokos „produktų kilmė“ apibrėžtimi ir administracinio bendradarbiavimo metodais. To priedo 2A priedėlyje numatyta galimybė kai kuriems produktams laikantis metinių kvotų taikyti II priedo 2 priedėlyje nustatytų kilmės taisyklių išimtis. Kadangi Sąjunga nusprendė pasinaudoti ta galimybe, būtina nustatyti tų išimčių taikymo importui iš Gvatemalos sąlygas;

| (3) | II priedo 2A priedėlyje nustatytos kvotos turėtų būti administruojamos vadovaujantis pirmumo principu pagal 1993 m. liepos 2 d. Komisijos reglamentą (EEB) Nr. 2454/93, išdėstantį Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas (2); |
| --- | --- |

(3)

II priedo 2A priedėlyje nustatytos kvotos turėtų būti administruojamos vadovaujantis pirmumo principu pagal 1993 m. liepos 2 d. Komisijos reglamentą (EEB) Nr. 2454/93, išdėstantį Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas (2);

| (4) | teisė naudotis muitų tarifų nuolaidomis turėtų būti suteikiama, jei muitinei pateikiamas atitinkamas prekių kilmės įrodymas, kaip numatyta Susitarime; |
| --- | --- |

(4)

teisė naudotis muitų tarifų nuolaidomis turėtų būti suteikiama, jei muitinei pateikiamas atitinkamas prekių kilmės įrodymas, kaip numatyta Susitarime;

| (5) | kadangi Susitarimas laikinai taikomas nuo 2013 m. gruodžio 1 d., šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo tos pačios dienos; |
| --- | --- |

(5)

kadangi Susitarimas laikinai taikomas nuo 2013 m. gruodžio 1 d., šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo tos pačios dienos;

| (6) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Susitarimo, kuriuo steigiama Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Centrinės Amerikos asociacija (toliau – Susitarimas), II priedo 2A priedėlyje nustatytos kilmės taisyklės taikomos šio reglamento priede išvardytiems produktams.

2.   1 dalyje nurodytos kilmės taisyklės taikomos nukrypstant nuo Susitarimo II priedo 2 priedėlyje nustatytų kilmės taisyklių ir laikantis šio reglamento priede nustatytų kvotų.

2 straipsnis

Kad būtų taikoma 1 straipsnyje nurodyta išimtis, prie produktų pridedamas Susitarimo II priede nurodytas kilmės įrodymas.

3 straipsnis

Priede nurodytos kvotos administruojamos pagal Reglamento (EEB) Nr. 2454/93 308a, 308b ir 308c straipsnius.

4 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2013 m. gruodžio 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2013 m. gruodžio 18 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 346, 2012 12 15, p. 1.

1

(2)  OL L 253, 1993 10 11, p. 1.

2

---

PRIEDAS

GVATEMALA

Nepaisant Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklių turi būti laikoma, kad produktų aprašymas yra tik nurodomojo pobūdžio, o lengvatų sistemos aprėptis, atsižvelgiant į šį priedą, nustatoma pagal šio reglamento priėmimo metu galiojančius KN kodus.

| Eilės Nr. | KN kodas | Prekių aprašymas | Kvotos laikotarpis | Metinės kvotos dydis (vienetais (poromis), jei nenurodyta kitaip) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.7047 | 6104 62 00 | Moteriškos arba mergaičių kelnės, kombinezonai su antkrūtiniais ir petnešomis, bridžai ir šortai, iš medvilnės | Nuo 2013 12 1 iki 2013 12 31 | 87 500 |
| Nuo 2014 1 1 iki 2014 12 31 | 1 144 500 |
| Nuo 2015 1 1 iki 2015 12 31 | 1 239 000 |
| Nuo 2016 1 1 iki 2016 12 31 | 1 333 500 |
| Nuo 2017 1 1 iki 2017 12 31 | 1 428 000 |
| Nuo 2018 1 1 iki 2018 12 31, o kiekvienu vėlesniu laikotarpiu – nuo sausio 1 d. iki gruodžio 31 d. | 1 522 500 |
| 09.7048 | 6105 20 | Vyriški arba berniukų marškiniai, megzti arba nerti, iš cheminių pluoštų | Nuo 2013 12 1 iki 2013 12 31 | 291 667 |
| Nuo 2014 1 1 iki 2014 12 31 | 3 815 000 |
| Nuo 2015 1 1 iki 2015 12 31 | 4 130 000 |
| Nuo 2016 1 1 iki 2016 12 31 | 4 445 000 |
| Nuo 2017 1 1 iki 2017 12 31 | 4 760 000 |
| Nuo 2018 1 1 iki 2018 12 31, o kiekvienu vėlesniu laikotarpiu – nuo sausio 1 d. iki gruodžio 31 d. | 5 075 000 |
| 09.7049 | 6203 42 | Vyriškos arba berniukų kelnės, kombinezonai su antkrūtiniais ir petnešomis, bridžai ir šortai, iš medvilnės | Nuo 2013 12 01 iki 2013 12 31 | 87 500 |
| Nuo 2014 1 1 iki 2014 12 31 | 1 144 500 |
| Nuo 2015 1 1 iki 2015 12 31 | 1 239 000 |
| Nuo 2016 1 1 iki 2016 12 31 | 1 333 500 |
| Nuo 2017 1 1 iki 2017 12 31 | 1 428 000 |
| Nuo 2018 1 1 iki 2018 12 31, o kiekvienu vėlesniu laikotarpiu – nuo sausio 1 d. iki gruodžio 31 d. | 1 522 500 |
| 09.7050 | 6203 43 | Vyriškos arba berniukų kelnės, kombinezonai su antkrūtiniais ir petnešomis, bridžai ir šortai, iš sintetinių pluoštų | Nuo 2013 12 1 iki 2013 12 31 | 58 334 |
| Nuo 2014 1 1 iki 2014 12 31 | 763 000 |
| Nuo 2015 1 1 iki 2015 12 31 | 826 000 |
| Nuo 2016 1 1 iki 2016 12 31 | 889 000 |
| Nuo 2017 1 1 iki 2017 12 31 | 952 000 |
| Nuo 2018 1 1 iki 2018 12 31, o kiekvienu vėlesniu laikotarpiu – nuo sausio 1 d. iki gruodžio 31 d. | 1 015 000 |
| 09.7051 | 6204 62 | Moteriškos arba mergaičių kelnės, kombinezonai su antkrūtiniais ir petnešomis, bridžai ir šortai, iš medvilnės | Nuo 2013 12 1 iki 2013 12 31 | 58 334 |
| Nuo 2014 1 1 iki 2014 12 31 | 763 000 |
| Nuo 2015 1 1 iki 2015 12 31 | 826 000 |
| Nuo 2016 1 1 iki 2016 12 31 | 889 000 |
| Nuo 2017 1 1 iki 2017 12 31 | 952 000 |
| Nuo 2018 1 1 iki 2018 12 31, o kiekvienu vėlesniu laikotarpiu – nuo sausio 1 d. iki gruodžio 31 d. | 1 015 000 |

Eilės Nr.

KN kodas

Prekių aprašymas

Kvotos laikotarpis

Metinės kvotos dydis (vienetais (poromis), jei nenurodyta kitaip)

09.7047

6104 62 00

Moteriškos arba mergaičių kelnės, kombinezonai su antkrūtiniais ir petnešomis, bridžai ir šortai, iš medvilnės

Nuo 2013 12 1 iki 2013 12 31

87 500

Nuo 2014 1 1 iki 2014 12 31

1 144 500

Nuo 2015 1 1 iki 2015 12 31

1 239 000

Nuo 2016 1 1 iki 2016 12 31

1 333 500

Nuo 2017 1 1 iki 2017 12 31

1 428 000

Nuo 2018 1 1 iki 2018 12 31, o kiekvienu vėlesniu laikotarpiu – nuo sausio 1 d. iki gruodžio 31 d.

1 522 500

09.7048

6105 20

Vyriški arba berniukų marškiniai, megzti arba nerti, iš cheminių pluoštų

Nuo 2013 12 1 iki 2013 12 31

291 667

Nuo 2014 1 1 iki 2014 12 31

3 815 000

Nuo 2015 1 1 iki 2015 12 31

4 130 000

Nuo 2016 1 1 iki 2016 12 31

4 445 000

Nuo 2017 1 1 iki 2017 12 31

4 760 000

Nuo 2018 1 1 iki 2018 12 31, o kiekvienu vėlesniu laikotarpiu – nuo sausio 1 d. iki gruodžio 31 d.

5 075 000

09.7049

6203 42

Vyriškos arba berniukų kelnės, kombinezonai su antkrūtiniais ir petnešomis, bridžai ir šortai, iš medvilnės

Nuo 2013 12 01 iki 2013 12 31

87 500

Nuo 2014 1 1 iki 2014 12 31

1 144 500

Nuo 2015 1 1 iki 2015 12 31

1 239 000

Nuo 2016 1 1 iki 2016 12 31

1 333 500

Nuo 2017 1 1 iki 2017 12 31

1 428 000

Nuo 2018 1 1 iki 2018 12 31, o kiekvienu vėlesniu laikotarpiu – nuo sausio 1 d. iki gruodžio 31 d.

1 522 500

09.7050

6203 43

Vyriškos arba berniukų kelnės, kombinezonai su antkrūtiniais ir petnešomis, bridžai ir šortai, iš sintetinių pluoštų

Nuo 2013 12 1 iki 2013 12 31

58 334

Nuo 2014 1 1 iki 2014 12 31

763 000

Nuo 2015 1 1 iki 2015 12 31

826 000

Nuo 2016 1 1 iki 2016 12 31

889 000

Nuo 2017 1 1 iki 2017 12 31

952 000

Nuo 2018 1 1 iki 2018 12 31, o kiekvienu vėlesniu laikotarpiu – nuo sausio 1 d. iki gruodžio 31 d.

1 015 000

09.7051

6204 62

Moteriškos arba mergaičių kelnės, kombinezonai su antkrūtiniais ir petnešomis, bridžai ir šortai, iš medvilnės

Nuo 2013 12 1 iki 2013 12 31

58 334

Nuo 2014 1 1 iki 2014 12 31

763 000

Nuo 2015 1 1 iki 2015 12 31

826 000

Nuo 2016 1 1 iki 2016 12 31

889 000

Nuo 2017 1 1 iki 2017 12 31

952 000

Nuo 2018 1 1 iki 2018 12 31, o kiekvienu vėlesniu laikotarpiu – nuo sausio 1 d. iki gruodžio 31 d.

1 015 000

---

| 19.12.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 343/38 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 343/38

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1367/2013

2013 m. gruodžio 18 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),

atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje; |
| --- | --- |

(1)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

| (2) | remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
| --- | --- |

(2)

remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2013 m. gruodžio 18 d.

Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

Jerzy PLEWA

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | AL | 55,3 |
| IL | 216,6 |
| MA | 74,7 |
| TN | 111,2 |
| TR | 111,2 |
| ZZ | 113,8 |
| 0707 00 05 | AL | 106,5 |
| MA | 158,2 |
| TR | 135,9 |
| ZZ | 133,5 |
| 0709 93 10 | MA | 120,5 |
| TR | 138,4 |
| ZZ | 129,5 |
| 0805 10 20 | AR | 26,3 |
| MA | 57,5 |
| TR | 58,5 |
| ZA | 57,8 |
| ZZ | 50,0 |
| 0805 20 10 | MA | 54,3 |
| ZZ | 54,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 104,4 |
| MA | 69,9 |
| TR | 70,1 |
| ZZ | 81,5 |
| 0805 50 10 | AR | 102,8 |
| TR | 72,5 |
| ZZ | 87,7 |
| 0808 10 80 | CN | 77,6 |
| MK | 31,3 |
| NZ | 153,0 |
| US | 131,8 |
| ZZ | 98,4 |
| 0808 30 90 | TR | 121,9 |
| US | 158,4 |
| ZZ | 140,2 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

AL

55,3

IL

216,6

MA

74,7

TN

111,2

TR

111,2

ZZ

113,8

0707 00 05

AL

106,5

MA

158,2

TR

135,9

ZZ

133,5

0709 93 10

MA

120,5

TR

138,4

ZZ

129,5

0805 10 20

AR

26,3

MA

57,5

TR

58,5

ZA

57,8

ZZ

50,0

0805 20 10

MA

54,3

ZZ

54,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

104,4

MA

69,9

TR

70,1

ZZ

81,5

0805 50 10

AR

102,8

TR

72,5

ZZ

87,7

0808 10 80

CN

77,6

MK

31,3

NZ

153,0

US

131,8

ZZ

98,4

0808 30 90

TR

121,9

US

158,4

ZZ

140,2

---

(1)  Šalių nomenklatūra nustatyta Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

SPRENDIMAI

| 19.12.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 343/40 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 343/40

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2013 m. gruodžio 17 d.

kuriuo skiriami penki Audito Rūmų nariai

(2013/772/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 286 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (1),

kadangi:

| (1) | Gijs DE VRIES, Henri GRETHEN, Michel CRETIN, Ioannis SARMAS ir David BOSTOCK kadencija baigiasi 2013 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(1)

Gijs DE VRIES, Henri GRETHEN, Michel CRETIN, Ioannis SARMAS ir David BOSTOCK kadencija baigiasi 2013 m. gruodžio 31 d.;

| (2) | todėl turėtų būti paskirti nauji nariai, |
| --- | --- |

(2)

todėl turėtų būti paskirti nauji nariai,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

2014 m. sausio 1 d.–2019 m. gruodžio 31 d. laikotarpiui Audito Rūmų nariais skiriami šie asmenys:

| — | Alex BRENNINKMEIJER, |
| --- | --- |

—

Alex BRENNINKMEIJER,

| — | Henri GRETHEN, |
| --- | --- |

—

Henri GRETHEN,

| — | Danièle LAMARQUE, |
| --- | --- |

—

Danièle LAMARQUE,

| — | Nikolaos MILIONIS, |
| --- | --- |

—

Nikolaos MILIONIS,

| — | Phil WYNN OWEN. |
| --- | --- |

—

Phil WYNN OWEN.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2013 m. gruodžio 17 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  2013 m. gruodžio 11 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

1

---

| 19.12.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 343/41 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 343/41

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2013 m. gruodžio 17 d.

kuriuo skiriamas Regionų komiteto Vokietijai atstovaujantis narys

(2013/773/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 305 straipsnį,

atsižvelgdama į Vokietijos Vyriausybės pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2009 m. gruodžio 22 d. ir 2010 m. sausio 18 d. Taryba priėmė sprendimus 2009/1014/ES (1) ir 2010/29/ES (2) dėl Regionų komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo laikotarpiui nuo 2010 m. sausio 26 d. iki 2015 m. sausio 25 d.; |
| --- | --- |

(1)

2009 m. gruodžio 22 d. ir 2010 m. sausio 18 d. Taryba priėmė sprendimus 2009/1014/ES (1) ir 2010/29/ES (2) dėl Regionų komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo laikotarpiui nuo 2010 m. sausio 26 d. iki 2015 m. sausio 25 d.;

| (2) | pasibaigus Emilia MÜLLER kadencijai taps laisva Regionų komiteto nario vieta, |
| --- | --- |

(2)

pasibaigus Emilia MÜLLER kadencijai taps laisva Regionų komiteto nario vieta,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Likusiam kadencijos laikui iki 2015 m. sausio 25 d. Regionų komiteto nare skiriama:

| — | Dr Beate MERK, Bayerische Staatsministerin für Europaangelegenheiten und regionale Beziehungen. |
| --- | --- |

—

Dr Beate MERK, Bayerische Staatsministerin für Europaangelegenheiten und regionale Beziehungen.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2013 m. gruodžio 17 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  OL L 348, 2009 12 29, p. 22.

1

(2)  OL L 12, 2010 1 19, p. 11.

2

---

| 19.12.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 343/42 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 343/42

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS

2013 m. gruodžio 17 d.

kuriuo patvirtinami biocidinių produktų, kurių sudėtyje yra bromadiolono, autorizacijos apribojimai, apie kuriuos pranešė Vokietija pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 98/8/EB

(pranešta dokumentu Nr. C(2013) 9030)

(Tekstas autentiškas tik vokiečių kalba)

(2013/774/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1998 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 98/8/EB dėl biocidinių produktų pateikimo į rinką (1), ypač į jos 4 straipsnio 4 dalį,

kadangi:

| (1) | Direktyvos 98/8/EB I priede pateiktas veikliųjų medžiagų, kurias Sąjungos lygmeniu leidžiama naudoti biocidiniuose produktuose, sąrašas. Komisijos direktyva 2009/92/EB (2) į sąrašą įrašyta veiklioji medžiaga bromadiolonas, naudojama 14-to tipo produktams (rodenticidams), kaip apibrėžta Direktyvos 98/8/EB V priede; |
| --- | --- |

(1)

Direktyvos 98/8/EB I priede pateiktas veikliųjų medžiagų, kurias Sąjungos lygmeniu leidžiama naudoti biocidiniuose produktuose, sąrašas. Komisijos direktyva 2009/92/EB (2) į sąrašą įrašyta veiklioji medžiaga bromadiolonas, naudojama 14-to tipo produktams (rodenticidams), kaip apibrėžta Direktyvos 98/8/EB V priede;

| (2) | bromadiolonas yra antikoaguliantinis rodenticidas, kuriuo gali atsitiktinai apsinuodyti vaikai ir kuris taip pat kelia pavojų netiksliniams gyvūnams ir aplinkai. Nustatyta, kad ši medžiaga gali būti patvari, linkusi biologiškai kauptis ir toksiška (PBT) arba labai patvari ir labai linkusi biologiškai kauptis (vPvB); |
| --- | --- |

(2)

bromadiolonas yra antikoaguliantinis rodenticidas, kuriuo gali atsitiktinai apsinuodyti vaikai ir kuris taip pat kelia pavojų netiksliniams gyvūnams ir aplinkai. Nustatyta, kad ši medžiaga gali būti patvari, linkusi biologiškai kauptis ir toksiška (PBT) arba labai patvari ir labai linkusi biologiškai kauptis (vPvB);

| (3) | vis dėlto dėl visuomenės sveikatos ir higienos priežasčių nuspręsta, kad pagrįsta bromadioloną ir kitus antikoaguliantinius rodenticidus įtraukti į Direktyvos 98/8/EB I priedą ir taip suteikti galimybę valstybėms narėms leisti naudoti produktus, kurių veiklioji medžiaga yra bromadiolonas. Tačiau valstybės narės, išduodamos produktų, kurių sudėtyje yra bromadiolono, autorizacijos liudijimus, privalo užtikrinti, kad būtų sumažintas pirminis ir antrinis poveikis žmonėms, netiksliniams gyvūnams ir aplinkai, parenkant ir taikant visas tinkamas ir prieinamas rizikos mažinimo priemones. Todėl Direktyvoje 2009/92/EB minimos rizikos mažinimo priemonės, be kitų priemonių, apima apribojimą, kuriuo produktą leidžiama naudoti tik profesionaliems naudotojams; |
| --- | --- |

(3)

vis dėlto dėl visuomenės sveikatos ir higienos priežasčių nuspręsta, kad pagrįsta bromadioloną ir kitus antikoaguliantinius rodenticidus įtraukti į Direktyvos 98/8/EB I priedą ir taip suteikti galimybę valstybėms narėms leisti naudoti produktus, kurių veiklioji medžiaga yra bromadiolonas. Tačiau valstybės narės, išduodamos produktų, kurių sudėtyje yra bromadiolono, autorizacijos liudijimus, privalo užtikrinti, kad būtų sumažintas pirminis ir antrinis poveikis žmonėms, netiksliniams gyvūnams ir aplinkai, parenkant ir taikant visas tinkamas ir prieinamas rizikos mažinimo priemones. Todėl Direktyvoje 2009/92/EB minimos rizikos mažinimo priemonės, be kitų priemonių, apima apribojimą, kuriuo produktą leidžiama naudoti tik profesionaliems naudotojams;

| (4) | bendrovė „Belgagri SA“ (toliau – pareiškėjas) pagal Direktyvos 98/8/EB 8 straipsnį pateikė Airijai keturių rodenticidų, kurių sudėtyje yra bromadiolono, (toliau – produktai) autorizacijos liudijimų paraišką; |
| --- | --- |

(4)

bendrovė „Belgagri SA“ (toliau – pareiškėjas) pagal Direktyvos 98/8/EB 8 straipsnį pateikė Airijai keturių rodenticidų, kurių sudėtyje yra bromadiolono, (toliau – produktai) autorizacijos liudijimų paraišką;

| (5) | 2012 m. rugsėjo 30 d. Airija išdavė produktų autorizacijos liudijimus. Produktus leista naudoti su tam tikrais apribojimais, siekiant užtikrinti, kad Airijoje būtų laikomasi Direktyvos 98/8/EB 5 straipsnio sąlygų. Tarp šių apribojimų nebuvo apribojimo produktus leisti naudoti tik kvalifikuotiems arba licenciją turintiems profesionaliems naudotojams; |
| --- | --- |

(5)

2012 m. rugsėjo 30 d. Airija išdavė produktų autorizacijos liudijimus. Produktus leista naudoti su tam tikrais apribojimais, siekiant užtikrinti, kad Airijoje būtų laikomasi Direktyvos 98/8/EB 5 straipsnio sąlygų. Tarp šių apribojimų nebuvo apribojimo produktus leisti naudoti tik kvalifikuotiems arba licenciją turintiems profesionaliems naudotojams;

| (6) | 2013 m. vasario 5 d. pareiškėjas Vokietijai pateikė išsamią paraišką dėl abipusio šių produktų pirmųjų autorizacijos liudijimų pripažinimo; |
| --- | --- |

(6)

2013 m. vasario 5 d. pareiškėjas Vokietijai pateikė išsamią paraišką dėl abipusio šių produktų pirmųjų autorizacijos liudijimų pripažinimo;

| (7) | 2013 m. balandžio 17 d. Vokietija pranešė Komisijai, kitoms valstybėms narėms ir pareiškėjui apie savo pasiūlymą apriboti pirmuosius autorizacijos liudijimus pagal Direktyvos 98/8/EB 4 straipsnio 4 dalį. Vokietija pasiūlė leisti šiuos produktus naudoti tik kvalifikuotiems arba licenciją turintiems specialistams; |
| --- | --- |

(7)

2013 m. balandžio 17 d. Vokietija pranešė Komisijai, kitoms valstybėms narėms ir pareiškėjui apie savo pasiūlymą apriboti pirmuosius autorizacijos liudijimus pagal Direktyvos 98/8/EB 4 straipsnio 4 dalį. Vokietija pasiūlė leisti šiuos produktus naudoti tik kvalifikuotiems arba licenciją turintiems specialistams;

| (8) | pagal Direktyvos 98/8/EB 27 straipsnio 1 dalį Komisija paragino kitas valstybes nares ir pareiškėją per 90 dienų raštu pateikti pastabas dėl šio pranešimo. Per nustatytą terminą pastabų nepateikta. Komisija ir valstybių narių už biocidinius produktus atsakingos kompetentingos institucijos minėtą pranešimą taip pat aptarė 2013 m. gegužės 14 d. vykusiame Produktų autorizacijos ir abipusio pripažinimo koordinavimo grupės posėdyje; |
| --- | --- |

(8)

pagal Direktyvos 98/8/EB 27 straipsnio 1 dalį Komisija paragino kitas valstybes nares ir pareiškėją per 90 dienų raštu pateikti pastabas dėl šio pranešimo. Per nustatytą terminą pastabų nepateikta. Komisija ir valstybių narių už biocidinius produktus atsakingos kompetentingos institucijos minėtą pranešimą taip pat aptarė 2013 m. gegužės 14 d. vykusiame Produktų autorizacijos ir abipusio pripažinimo koordinavimo grupės posėdyje;

| (9) | pagal Direktyvą 98/8/EB biocidinių produktų, kuriuose yra bromadiolono, autorizacijos liudijimuose turi būti numatytos visos tinkamos ir prieinamos rizikos mažinimo priemonės, įskaitant ir reikalavimą, kad produktus naudotų tik profesionalūs naudotojai. Atlikus mokslinį vertinimą, kuriuo remiantis į Direktyvą 98/8/EB buvo įtrauktas bromadiolonas, padaryta išvada, kad tik iš profesionalių naudotojų galima tikėtis, kad jie laikysis antrinio netikslinių gyvūnų apnuodijimo rizikos mažinimo nurodymų ir naudos produktus taip, kad nevyktų atranka ir nedidėtų atsparumas veikliajai medžiagai. Todėl apribojimas, kuriuo produktą leidžiama naudoti tik profesionaliems naudotojams, iš esmės turėtų būti laikomas tinkama rizikos mažinimo priemone, visų pirma tose valstybėse narėse, kuriose pasitaiko atsparumo bromadiolonui atvejų; |
| --- | --- |

(9)

pagal Direktyvą 98/8/EB biocidinių produktų, kuriuose yra bromadiolono, autorizacijos liudijimuose turi būti numatytos visos tinkamos ir prieinamos rizikos mažinimo priemonės, įskaitant ir reikalavimą, kad produktus naudotų tik profesionalūs naudotojai. Atlikus mokslinį vertinimą, kuriuo remiantis į Direktyvą 98/8/EB buvo įtrauktas bromadiolonas, padaryta išvada, kad tik iš profesionalių naudotojų galima tikėtis, kad jie laikysis antrinio netikslinių gyvūnų apnuodijimo rizikos mažinimo nurodymų ir naudos produktus taip, kad nevyktų atranka ir nedidėtų atsparumas veikliajai medžiagai. Todėl apribojimas, kuriuo produktą leidžiama naudoti tik profesionaliems naudotojams, iš esmės turėtų būti laikomas tinkama rizikos mažinimo priemone, visų pirma tose valstybėse narėse, kuriose pasitaiko atsparumo bromadiolonui atvejų;

| (10) | kadangi nėra jokių paneigiančių įrodymų, Vokietijoje autorizuojant produktus, kuriuose yra bromadiolono, nustatomas apribojimas, kuriuo produktą leidžiama naudoti tik profesionaliems naudotojams, yra tinkama ir prieinama rizikos mažinimo priemonė. Šią išvadą patvirtina ir Vokietijos pateikti argumentai, kad aptikta bromadiolonui atsparių žiurkių ir manoma, kad jų šalyje daugėja. Be to, Vokietijoje gerai veikia kvalifikuotų kenkėjų naikinimo operatorių ir licenciją turinčių profesionalų, pavyzdžiui, tinkamą profesinį mokymą įgijusių ūkininkų, sodininkų ir miškininkų, infrastruktūra, vadinasi, siūlomu apribojimu nebus kliudoma infekcijų prevencijai; |
| --- | --- |

(10)

kadangi nėra jokių paneigiančių įrodymų, Vokietijoje autorizuojant produktus, kuriuose yra bromadiolono, nustatomas apribojimas, kuriuo produktą leidžiama naudoti tik profesionaliems naudotojams, yra tinkama ir prieinama rizikos mažinimo priemonė. Šią išvadą patvirtina ir Vokietijos pateikti argumentai, kad aptikta bromadiolonui atsparių žiurkių ir manoma, kad jų šalyje daugėja. Be to, Vokietijoje gerai veikia kvalifikuotų kenkėjų naikinimo operatorių ir licenciją turinčių profesionalų, pavyzdžiui, tinkamą profesinį mokymą įgijusių ūkininkų, sodininkų ir miškininkų, infrastruktūra, vadinasi, siūlomu apribojimu nebus kliudoma infekcijų prevencijai;

| (11) | šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Biocidinių produktų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(11)

šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Biocidinių produktų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Pagal Direktyvos 98/8/EB 4 straipsnį Vokietija gali apriboti šio sprendimo priede išvardytų produktų autorizaciją nustatydama, kad minėtus produktus leidžiama naudoti tik kvalifikuotiems arba licenciją turintiems specialistams.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Vokietijos Federacinei Respublikai.

Priimta Briuselyje 2013 m. gruodžio 17 d.

Komisijos vardu

Janez POTOČNIK

Komisijos narys

---

(1)  OL L 123, 1998 4 24, p. 1.

1

(2)  2009 m. liepos 31 d. Komisijos direktyva 2009/92/EB, iš dalies keičianti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 98/8/EB į jos I priedą įtraukiant veikliąją medžiagą bromadioloną (OL L 201, 2009 8 1, p. 43).

2

---

PRIEDAS

Produktai, kurių autorizaciją Vokietija gali apriboti pagal Direktyvos 98/8/EB 4 straipsnį nustatydama, kad juos leidžiama naudoti tik kvalifikuotiems arba licenciją turintiems specialistams:

| Produkto pavadinimas Airijoje | Airijos paraiškos numeris Biocidinių produktų registre | Produkto pavadinimas Vokietijoje | Vokietijos paraiškos numeris Biocidinių produktų registre |
| --- | --- | --- | --- |
| Control | 2011/6289/13066/IE/AA/21745 | Control | 2011/6289/13066/DE/MA/21749 |
| Control Bloc | 2011/6289/13146/IE/AA/21805 | Control Bloc | 2011/6289/13146/DE/MA/21809 |
| Control Pasta | 2011/6289/13126/IE/AA/21785 | Control Pasta | 2011/6289/13126/DE/MA/21788 |
| Control Bar | 2011/6289/13166/IE/AA/21825 | Control Bar | 2011/6289/13166/DE/MA/21829 |

Produkto pavadinimas Airijoje

Airijos paraiškos numeris Biocidinių produktų registre

Produkto pavadinimas Vokietijoje

Vokietijos paraiškos numeris Biocidinių produktų registre

Control

2011/6289/13066/IE/AA/21745

Control

2011/6289/13066/DE/MA/21749

Control Bloc

2011/6289/13146/IE/AA/21805

Control Bloc

2011/6289/13146/DE/MA/21809

Control Pasta

2011/6289/13126/IE/AA/21785

Control Pasta

2011/6289/13126/DE/MA/21788

Control Bar

2011/6289/13166/IE/AA/21825

Control Bar

2011/6289/13166/DE/MA/21829

---

| 19.12.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 343/44 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 343/44

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS

2013 m. gruodžio 17 d.

dėl Sąjungos finansinio įnašo išlaidoms, patirtoms 2012 m. ir 2013 m. Vokietijoje, Italijoje, Nyderlanduose ir 2013 m. Danijoje ir Ispanijoje taikant skubias kovos su paukščių gripu priemones, atlyginti

(pranešta dokumentu Nr. C(2013) 9084)

(Tekstas autentiškas tik danų, nyderlandų, vokiečių, italų ir ispanų kalbomis)

(2013/775/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. gegužės 25 d. Tarybos sprendimą 2009/470/EB dėl išlaidų veterinarijos srityje (1), ypač į jo 4 straipsnį,

kadangi:

| (1) | paukščių gripas yra užkrečiamoji virusinė naminių ir kitų nelaisvėje laikomų paukščių liga, kuri turi didelį poveikį paukštininkystės pelningumui ir dėl kurios galėtų būti sutrikdyta Sąjungos vidaus prekyba ir eksportas į trečiąsias šalis; |
| --- | --- |

(1)

paukščių gripas yra užkrečiamoji virusinė naminių ir kitų nelaisvėje laikomų paukščių liga, kuri turi didelį poveikį paukštininkystės pelningumui ir dėl kurios galėtų būti sutrikdyta Sąjungos vidaus prekyba ir eksportas į trečiąsias šalis;

| (2) | kilus paukščių gripo protrūkiui, yra pavojus, kad prekiaujant gyvais naminiais paukščiais ar jų produktais ligos sukėlėjas pasklis ne tik kituose tos valstybės narės naminių paukščių ūkiuose, bet ir kitose valstybėse narėse ir trečiosiose šalyse; |
| --- | --- |

(2)

kilus paukščių gripo protrūkiui, yra pavojus, kad prekiaujant gyvais naminiais paukščiais ar jų produktais ligos sukėlėjas pasklis ne tik kituose tos valstybės narės naminių paukščių ūkiuose, bet ir kitose valstybėse narėse ir trečiosiose šalyse;

| (3) | Tarybos direktyvoje 2005/94/EB (2), kuria nustatomos Bendrijos paukščių gripo kontrolės priemonės, nustatytos priemonės, kurių valstybės narės turi nedelsdamos imtis kilus ligos protrūkiui, kad skubos tvarka būtų neleista virusui plisti; |
| --- | --- |

(3)

Tarybos direktyvoje 2005/94/EB (2), kuria nustatomos Bendrijos paukščių gripo kontrolės priemonės, nustatytos priemonės, kurių valstybės narės turi nedelsdamos imtis kilus ligos protrūkiui, kad skubos tvarka būtų neleista virusui plisti;

| (4) | pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 84 straipsnį (3) įsipareigojimai dėl išlaidų iš Sąjungos biudžeto yra grindžiami ankstesniu institucijos arba kitų institucijų, kurioms institucija yra perdavusi įgaliojimus, finansavimo sprendimu, kuriame išdėstomi pagrindiniai su biudžeto išlaidomis susijusių veiksmų elementai; |
| --- | --- |

(4)

pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 84 straipsnį (3) įsipareigojimai dėl išlaidų iš Sąjungos biudžeto yra grindžiami ankstesniu institucijos arba kitų institucijų, kurioms institucija yra perdavusi įgaliojimus, finansavimo sprendimu, kuriame išdėstomi pagrindiniai su biudžeto išlaidomis susijusių veiksmų elementai;

| (5) | Sprendimu 2009/470/EB nustatyta Sąjungos finansinio įnašo, skirto specialiųjų veterinarijos priemonių, įskaitant skubias priemones, išlaidoms padengti, nustatymo tvarka. Pagal šio sprendimo 4 straipsnio 2 dalį valstybės narės gauna finansinį įnašą tam tikroms paukščių gripo likvidavimo išlaidoms atlyginti; |
| --- | --- |

(5)

Sprendimu 2009/470/EB nustatyta Sąjungos finansinio įnašo, skirto specialiųjų veterinarijos priemonių, įskaitant skubias priemones, išlaidoms padengti, nustatymo tvarka. Pagal šio sprendimo 4 straipsnio 2 dalį valstybės narės gauna finansinį įnašą tam tikroms paukščių gripo likvidavimo išlaidoms atlyginti;

| (6) | Sprendimo 2009/470/EB 4 straipsnio 3 dalies pirmoje ir antroje įtraukose nustatytos taisyklės, kuriomis numatyta, kokia procentinė dalis valstybės narės patirtų išlaidų gali būti dengiama iš Sąjungos finansinio įnašo; |
| --- | --- |

(6)

Sprendimo 2009/470/EB 4 straipsnio 3 dalies pirmoje ir antroje įtraukose nustatytos taisyklės, kuriomis numatyta, kokia procentinė dalis valstybės narės patirtų išlaidų gali būti dengiama iš Sąjungos finansinio įnašo;

| (7) | skubių paukščių gripo likvidavimo priemonių išlaidoms padengti Sąjungos finansinis įnašas skiriamas pagal taisykles, nustatytas 2005 m. vasario 28 d. Komisijos Reglamente (EB) Nr. 349/2005, nustatančiame Tarybos sprendime 90/424/EEB paminėtų skubių priemonių ir kampanijos prieš tam tikras gyvūnų ligas Bendrijos finansavimo taisykles (4); |
| --- | --- |

(7)

skubių paukščių gripo likvidavimo priemonių išlaidoms padengti Sąjungos finansinis įnašas skiriamas pagal taisykles, nustatytas 2005 m. vasario 28 d. Komisijos Reglamente (EB) Nr. 349/2005, nustatančiame Tarybos sprendime 90/424/EEB paminėtų skubių priemonių ir kampanijos prieš tam tikras gyvūnų ligas Bendrijos finansavimo taisykles (4);

| (8) | 2012 m. ir 2013 m. Vokietijoje, Italijoje, Nyderlanduose ir 2013 m. Danijoje ir Ispanijoje buvo paukščių gripo protrūkių. Danija, Vokietija, Ispanija, Italija ir Nyderlandai ėmėsi kovos su šiais ligos protrūkiais priemonių pagal Tarybos direktyvą 2003/85/EB (5); |
| --- | --- |

(8)

2012 m. ir 2013 m. Vokietijoje, Italijoje, Nyderlanduose ir 2013 m. Danijoje ir Ispanijoje buvo paukščių gripo protrūkių. Danija, Vokietija, Ispanija, Italija ir Nyderlandai ėmėsi kovos su šiais ligos protrūkiais priemonių pagal Tarybos direktyvą 2003/85/EB (5);

| (9) | Danijos, Vokietijos, Ispanijos, Italijos ir Nyderlandų valdžios institucijos informavo Komisiją ir kitas valstybes nares Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatiniame komitete apie priemones, taikytas pagal Sąjungos teisės aktus dėl pranešimo ir ligos likvidavimo, ir jų rezultatus; |
| --- | --- |

(9)

Danijos, Vokietijos, Ispanijos, Italijos ir Nyderlandų valdžios institucijos informavo Komisiją ir kitas valstybes nares Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatiniame komitete apie priemones, taikytas pagal Sąjungos teisės aktus dėl pranešimo ir ligos likvidavimo, ir jų rezultatus;

| (10) | Danijos, Vokietijos, Ispanijos, Italijos ir Nyderlandų valdžios institucijos įvykdė su priemonėmis susijusius techninius ir administracinius reikalavimus, nustatytus Sprendimo 2009/470/EB 4 straipsnio 2 dalyje ir Reglamento (EB) Nr. 349/2005 6 straipsnyje; |
| --- | --- |

(10)

Danijos, Vokietijos, Ispanijos, Italijos ir Nyderlandų valdžios institucijos įvykdė su priemonėmis susijusius techninius ir administracinius reikalavimus, nustatytus Sprendimo 2009/470/EB 4 straipsnio 2 dalyje ir Reglamento (EB) Nr. 349/2005 6 straipsnyje;

| (11) | šiuo etapu negali būti nustatytas tikslus Sąjungos finansinio įnašo dydis, nes pateikta informacija apie kompensacijų ir veiklos išlaidas yra sąmata; |
| --- | --- |

(11)

šiuo etapu negali būti nustatytas tikslus Sąjungos finansinio įnašo dydis, nes pateikta informacija apie kompensacijų ir veiklos išlaidas yra sąmata;

| (12) | šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(12)

šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sąjungos finansinis įnašas Danijai, Vokietijai, Ispanijai, Italijai ir Nyderlandams

1.   Sąjungos finansinis įnašas suteiktas Danijai, Vokietijai, Ispanijai, Italijai ir Nyderlandams šių valstybių narių išlaidoms, patirtoms taikant kovos su paukščių gripu 2012 m. ir 2013 m. Vokietijoje, Italijoje, Nyderlanduose ir 2013 m. Danijoje ir Ispanijoje priemones pagal Sprendimo 2009/470/EB 4 straipsnio 2 ir 3 dalis, atlyginti.

2.   1 dalyje nurodyto finansinio įnašo suma nustatoma tolesniu sprendimu, kuris bus priimtas Sprendimo 2009/470/EB 40 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka.

2 straipsnis

Mokėjimo tvarka

Pirmoji 500 000,00 EUR išmoka išmokama Vokietijai kaip Sąjungos finansinio įnašo, nustatyto 1 straipsnio 1 dalyje, dalis.

Pirmoji 2012 metų 40 000,00 EUR išmoka ir 2 600 000,00 EUR 2013 metų išmoka išmokama Italijai kaip Sąjungos finansinio įnašo, nustatyto 1 straipsnio 1 dalyje, dalis.

Pirmoji 2012 metų 210 000,00 EUR išmoka ir 2013 metų 250 000,00 EUR išmoka išmokama Nyderlandams kaip Sąjungos finansinio įnašo, nustatyto 1 straipsnio 1 dalyje, dalis.

Pirmoji 2013 metų 33 000,00 EUR išmoka išmokama Danijai kaip Sąjungos finansinio įnašo, nustatyto 1 straipsnio 1 dalyje, dalis.

Pirmoji 2013 metų 30 000,00 EUR išmoka išmokama Ispanijai kaip Sąjungos finansinio įnašo, nustatyto 1 straipsnio 1 dalyje, dalis.

3 straipsnis

Adresatai

Šis sprendimas skirtas Danijos Karalystei, Vokietijos Federacinei Respublikai, Ispanijos Karalystei, Italijos Respublikai ir Nyderlandų Karalystei.

Priimta Briuselyje 2013 m. gruodžio 17 d.

Komisijos vardu

Tonio BORG

Komisijos narys

---

(1)  OL L 155, 2009 6 18, p. 30.

1

(2)  OL L 10, 2006 1 14, p. 16.

2

(3)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

3

(4)  OL L 55, 2005 3 1, p. 12.

4

(5)  OL L 306, 2003 11 22, p. 1.

5

---

| 19.12.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 343/46 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 343/46

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS

2013 m. gruodžio 18 d.

kuriuo įsteigiama Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomoji įstaiga ir panaikinamas Sprendimas 2009/336/EB

(2013/776/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2002 m. gruodžio 19 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 58/2003, nustatantį vykdomųjų įstaigų, kurioms pavedamos tam tikros Bendrijos programų valdymo užduotys, įstatus (1), ypač į jo 3 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Reglamentu (EB) Nr. 58/2003 Komisijai suteikiama teisė perduoti įgaliojimus vykdomosioms įstaigoms Komisijos vardu ir jos atsakomybe laikantis to reglamento įgyvendinti visą Sąjungos programą arba projektą ar jų dalį; |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EB) Nr. 58/2003 Komisijai suteikiama teisė perduoti įgaliojimus vykdomosioms įstaigoms Komisijos vardu ir jos atsakomybe laikantis to reglamento įgyvendinti visą Sąjungos programą arba projektą ar jų dalį;

| (2) | pavedant vykdomosioms įstaigoms programos įgyvendinimo užduotis siekiama sudaryti sąlygas Komisijai daugiausia dėmesio skirti pagrindinei veiklai ir funkcijoms, kurių ji negali deleguoti trečiosioms šalims neperleisdama veiklos, kurią vykdo minėtos vykdomosios įstaigos, kontrolės ir galutinės atsakomybės už ją; |
| --- | --- |

(2)

pavedant vykdomosioms įstaigoms programos įgyvendinimo užduotis siekiama sudaryti sąlygas Komisijai daugiausia dėmesio skirti pagrindinei veiklai ir funkcijoms, kurių ji negali deleguoti trečiosioms šalims neperleisdama veiklos, kurią vykdo minėtos vykdomosios įstaigos, kontrolės ir galutinės atsakomybės už ją;

| (3) | kad su programos įgyvendinimu susijusias užduotis būtų galima perduoti vykdomajai įstaigai, būtina aiškiai atskirti programavimo etapus, t. y. Komisijos atliekamą politiniais sumetimais grindžiamų sprendimų priėmimą turint plačią veiksmų laisvę, ir programos įgyvendinimą, kuris turėtų būti pavestas vykdomajai įstaigai; |
| --- | --- |

(3)

kad su programos įgyvendinimu susijusias užduotis būtų galima perduoti vykdomajai įstaigai, būtina aiškiai atskirti programavimo etapus, t. y. Komisijos atliekamą politiniais sumetimais grindžiamų sprendimų priėmimą turint plačią veiksmų laisvę, ir programos įgyvendinimą, kuris turėtų būti pavestas vykdomajai įstaigai;

| (4) | Sprendimu 2005/56/EB (2) Komisija įsteigė Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomąją įstaigą (toliau – įstaiga) ir jai pavedė švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros srityse vykdomų Bendrijos veiksmų valdymą; |
| --- | --- |

(4)

Sprendimu 2005/56/EB (2) Komisija įsteigė Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomąją įstaigą (toliau – įstaiga) ir jai pavedė švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros srityse vykdomų Bendrijos veiksmų valdymą;

| (5) | Komisija kelis kartus keitė įstaigos įgaliojimus, kad įtrauktų naujų švietimo, garso ir vaizdo, pilietiškumo ir jaunimo sričių projektų ir programų valdymą, ir galiausiai Sprendimą 2005/56/EB pakeitė Komisijos sprendimu 2009/336/EB (3); |
| --- | --- |

(5)

Komisija kelis kartus keitė įstaigos įgaliojimus, kad įtrauktų naujų švietimo, garso ir vaizdo, pilietiškumo ir jaunimo sričių projektų ir programų valdymą, ir galiausiai Sprendimą 2005/56/EB pakeitė Komisijos sprendimu 2009/336/EB (3);

| (6) | 2011 m. birželio 29 d. Komunikate „Strategijos „Europa 2020“ biudžetas“ (4) Komisija pasiūlė visapusiškiau naudotis vykdomųjų įstaigų paslaugomis įgyvendinant pagal kitą daugiametę finansinę programą vykdysimas Sąjungos programas; |
| --- | --- |

(6)

2011 m. birželio 29 d. Komunikate „Strategijos „Europa 2020“ biudžetas“ (4) Komisija pasiūlė visapusiškiau naudotis vykdomųjų įstaigų paslaugomis įgyvendinant pagal kitą daugiametę finansinę programą vykdysimas Sąjungos programas;

| (7) | įstaiga parodė turinti aukšto lygio techninę ir finansinę Sąjungos programų valdymo kompetenciją. Per pirmąjį ir antrąjį (2009 ir 2013 m.) Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomosios įstaigos (toliau – EACEA) tarpinius vertinimus atlikti naudos gavėjų ir kitų suinteresuotųjų subjektų pasitenkinimo tyrimai atskleidė nuomonę, kad EACEA užtikrina kokybiškesnes paslaugas, palyginti su ankstesne tvarka (Techninės pagalbos biuru). EACEA sugeba pritraukti ir išlaikyti aukštos kvalifikacijos darbuotojus ir taip užtikrina didesnį su personalu susijusį stabilumą. Įstaiga reguliariai paprastina vidaus procedūras, kad pagerintų veiksmingumą, ir siekia standartizuoti skirtingoms programoms taikomus metodus. Ji yra viešoji įstaiga, specialiai sukurta švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros srities programoms valdyti, ir dėl tokio veiklos kryptingumo ES programos tampa matomesnės suinteresuotiesiems subjektams ir plačiajai visuomenei. Dėl to, kad vienas subjektas valdo kelias susijusias programas, ES veiksmai tampa labiau matomi, o tai naudinga visoms programoms. Per ex post kontrolę nustatytas EACEA klaidų lygis gerokai žemesnis nei leistina 2 % riba. Per antrąjį tarpinį vertinimą pažymėta, kad EACEA techninė ir finansinė kompetencija nuolat didėja, tą įrodo ir geresni bendri įstaigos veiklos rezultatai, vertinant pagal jos nustatytus pagrindinius veiklos rezultatų rodiklius; |
| --- | --- |

(7)

įstaiga parodė turinti aukšto lygio techninę ir finansinę Sąjungos programų valdymo kompetenciją. Per pirmąjį ir antrąjį (2009 ir 2013 m.) Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomosios įstaigos (toliau – EACEA) tarpinius vertinimus atlikti naudos gavėjų ir kitų suinteresuotųjų subjektų pasitenkinimo tyrimai atskleidė nuomonę, kad EACEA užtikrina kokybiškesnes paslaugas, palyginti su ankstesne tvarka (Techninės pagalbos biuru). EACEA sugeba pritraukti ir išlaikyti aukštos kvalifikacijos darbuotojus ir taip užtikrina didesnį su personalu susijusį stabilumą. Įstaiga reguliariai paprastina vidaus procedūras, kad pagerintų veiksmingumą, ir siekia standartizuoti skirtingoms programoms taikomus metodus. Ji yra viešoji įstaiga, specialiai sukurta švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros srities programoms valdyti, ir dėl tokio veiklos kryptingumo ES programos tampa matomesnės suinteresuotiesiems subjektams ir plačiajai visuomenei. Dėl to, kad vienas subjektas valdo kelias susijusias programas, ES veiksmai tampa labiau matomi, o tai naudinga visoms programoms. Per ex post kontrolę nustatytas EACEA klaidų lygis gerokai žemesnis nei leistina 2 % riba. Per antrąjį tarpinį vertinimą pažymėta, kad EACEA techninė ir finansinė kompetencija nuolat didėja, tą įrodo ir geresni bendri įstaigos veiklos rezultatai, vertinant pagal jos nustatytus pagrindinius veiklos rezultatų rodiklius;

| (8) | pagal Reglamento (EB) Nr. 58/2003 3 straipsnio 1 dalį atlikus sąnaudų ir naudos analizę, kad būtų palygintos įstaigos sąnaudos ir sąnaudos, kurias patirtų Komisija, padaryta išvada, kad, jeigu įstaigos užduotis perimtų Komisija, tai kainuotų maždaug 23 % daugiau (vertinant grynąja dabartine verte). Naujos programos, kurių valdymą ketinama perduoti EACEA, atitinka dabartinius įstaigos įgaliojimus ir misiją ir yra dabar jos vykdomų veiksmų tąsa. Per kelerius metus įstaiga padidino programų valdymo patirtį, įgūdžius ir gebėjimus. Ši sukaupta programų valdymo patirtis ir praktika bus naudingos vykdant naujas programas ir padės jas vykdyti produktyviau. Jei programų valdymas būtų grąžintas Komisijai, tai turėtų neigiamą poveikį, nes daugumos programų jas parengę GD niekada patys nevaldė, todėl neturi reikiamų gebėjimų. Taigi programos valdymą perdavus EACEA, programos naudos gavėjai ir suinteresuotieji subjektai būtų užtikrinti dėl veiklos tęstinumo. Valdymo perdavimas EACEA taip pat leis Komisijai toliau daugiau dėmesio skirti savo institucinėms užduotims; |
| --- | --- |

(8)

pagal Reglamento (EB) Nr. 58/2003 3 straipsnio 1 dalį atlikus sąnaudų ir naudos analizę, kad būtų palygintos įstaigos sąnaudos ir sąnaudos, kurias patirtų Komisija, padaryta išvada, kad, jeigu įstaigos užduotis perimtų Komisija, tai kainuotų maždaug 23 % daugiau (vertinant grynąja dabartine verte). Naujos programos, kurių valdymą ketinama perduoti EACEA, atitinka dabartinius įstaigos įgaliojimus ir misiją ir yra dabar jos vykdomų veiksmų tąsa. Per kelerius metus įstaiga padidino programų valdymo patirtį, įgūdžius ir gebėjimus. Ši sukaupta programų valdymo patirtis ir praktika bus naudingos vykdant naujas programas ir padės jas vykdyti produktyviau. Jei programų valdymas būtų grąžintas Komisijai, tai turėtų neigiamą poveikį, nes daugumos programų jas parengę GD niekada patys nevaldė, todėl neturi reikiamų gebėjimų. Taigi programos valdymą perdavus EACEA, programos naudos gavėjai ir suinteresuotieji subjektai būtų užtikrinti dėl veiklos tęstinumo. Valdymo perdavimas EACEA taip pat leis Komisijai toliau daugiau dėmesio skirti savo institucinėms užduotims;

| (9) | kad užtikrintų vykdomųjų įstaigų veiklos nuoseklumą, Komisija nustatydama naujus jų įgaliojimus, kiek įmanoma, padalijo veiklą pagal temines politikos sritis; |
| --- | --- |

(9)

kad užtikrintų vykdomųjų įstaigų veiklos nuoseklumą, Komisija nustatydama naujus jų įgaliojimus, kiek įmanoma, padalijo veiklą pagal temines politikos sritis;

| (10) | įstaiga turėtų įgyvendinti tam tikras dalis šių naujų Sąjungos programų ir veiksmų:






  — | „Erasmus+“ (5) (ja, be kitų, pratęsiamos Mokymosi visą gyvenimą programa (6), programa „Veiklus jaunimas“ (7) ir programa „Erasmus Mundus“ (8)), |
| --- | --- | --- |

(10)

įstaiga turėtų įgyvendinti tam tikras dalis šių naujų Sąjungos programų ir veiksmų:

—

„Erasmus+“ (5) (ja, be kitų, pratęsiamos Mokymosi visą gyvenimą programa (6), programa „Veiklus jaunimas“ (7) ir programa „Erasmus Mundus“ (8)),

| — | „Kūrybiška Europa“ (9) (ja, be kitų, pratęsiamos programos „MEDIA“ (10) ir „Kultūra“ (11)), |
| --- | --- |

—

„Kūrybiška Europa“ (9) (ja, be kitų, pratęsiamos programos „MEDIA“ (10) ir „Kultūra“ (11)),

| — | „Europa piliečiams“ (12) (ja pratęsiama programa „Europa piliečiams“ (13)), |
| --- | --- |

—

„Europa piliečiams“ (12) (ja pratęsiama programa „Europa piliečiams“ (13)),

| — | „ES pagalbos savanoriai“ (14) (ja pratęsiama bandomoji programa „Parengiamieji veiksmai – Europos savanoriškos humanitarinės pagalbos korpusas“), |
| --- | --- |

—

„ES pagalbos savanoriai“ (14) (ja pratęsiama bandomoji programa „Parengiamieji veiksmai – Europos savanoriškos humanitarinės pagalbos korpusas“),

| — | aukštojo mokslo srities projektų, kurie vykdomi pagal išorės bendradarbiavimo priemones (15) (jais pratęsiamos 2013 m. išorės bendradarbiavimo priemonės (16)), |
| --- | --- |

—

aukštojo mokslo srities projektų, kurie vykdomi pagal išorės bendradarbiavimo priemones (15) (jais pratęsiamos 2013 m. išorės bendradarbiavimo priemonės (16)),

| — | aukštojo mokslo srities projektų, kurie vykdomi pagal daugiametę finansinę programą, susijusią su ES bendradarbiavimo su Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybėmis bei užjūrio šalimis ir teritorijomis finansavimu 2014–2020 m. (11-uoju Europos plėtros fondu) (17); |
| --- | --- |

—

aukštojo mokslo srities projektų, kurie vykdomi pagal daugiametę finansinę programą, susijusią su ES bendradarbiavimo su Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybėmis bei užjūrio šalimis ir teritorijomis finansavimu 2014–2020 m. (11-uoju Europos plėtros fondu) (17);

| (11) | įstaiga turėtų toliau įgyvendinti šias vykdomas Sąjungos programas ir veiksmus:






  — | aukštojo mokslo srities projektus, kurie gali būti finansuojami pagal ekonominės paramos tam tikroms Vidurio ir Rytų Europos šalims (Phare) nuostatas, pateiktas Tarybos reglamente (EEB) Nr. 3906/89 (18), |
| --- | --- | --- |

(11)

įstaiga turėtų toliau įgyvendinti šias vykdomas Sąjungos programas ir veiksmus:

—

aukštojo mokslo srities projektus, kurie gali būti finansuojami pagal ekonominės paramos tam tikroms Vidurio ir Rytų Europos šalims (Phare) nuostatas, pateiktas Tarybos reglamente (EEB) Nr. 3906/89 (18),

| — | Europos garso ir vaizdo kūrinių kūrimo ir platinimo skatinimo programą (MEDIA II – kūrimas ir platinimas) (1996–2000 m.), sukurtą Tarybos sprendimu 95/563/EB (19), |
| --- | --- |

—

Europos garso ir vaizdo kūrinių kūrimo ir platinimo skatinimo programą (MEDIA II – kūrimas ir platinimas) (1996–2000 m.), sukurtą Tarybos sprendimu 95/563/EB (19),

| — | Europos garso ir vaizdo įrašų programų pramonės specialistų mokymo programą (MEDIA II – mokymas) (1996–2000 m.), patvirtintą Tarybos sprendimu 95/564/EB (20), |
| --- | --- |

—

Europos garso ir vaizdo įrašų programų pramonės specialistų mokymo programą (MEDIA II – mokymas) (1996–2000 m.), patvirtintą Tarybos sprendimu 95/564/EB (20),

| — | Bendrijos veiksmų švietimo srityje programos „Socrates“ (2000–2006 m.) antrąjį etapą, patvirtintą Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 253/2000/EB (21), |
| --- | --- |

—

Bendrijos veiksmų švietimo srityje programos „Socrates“ (2000–2006 m.) antrąjį etapą, patvirtintą Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 253/2000/EB (21),

| — | Bendrijos profesinio mokymo veiksmų programos „Leonardo da Vinci“ (2000–2006 m.) antrąjį etapą, patvirtintą Tarybos sprendimu 1999/382/EB (22), |
| --- | --- |

—

Bendrijos profesinio mokymo veiksmų programos „Leonardo da Vinci“ (2000–2006 m.) antrąjį etapą, patvirtintą Tarybos sprendimu 1999/382/EB (22),

| — | Bendrijos veiksmų programą „Jaunimas“ (2000–2006 m.), patvirtintą Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1031/2000/EB (23), |
| --- | --- |

—

Bendrijos veiksmų programą „Jaunimas“ (2000–2006 m.), patvirtintą Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1031/2000/EB (23),

| — | programą „Kultūra 2000“ (2000–2006 m.), patvirtintą Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 508/2000/EB (24), |
| --- | --- |

—

programą „Kultūra 2000“ (2000–2006 m.), patvirtintą Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 508/2000/EB (24),

| — | aukštojo mokslo srities projektus, kurie gali būti finansuojami pagal paramos teikimo valstybėms partnerėms Rytų Europoje ir Vidurinėje Azijoje (2000–2006 m.) nuostatas, pateiktas Tarybos reglamente (EB, Euratomas) Nr. 99/2000 (25), |
| --- | --- |

—

aukštojo mokslo srities projektus, kurie gali būti finansuojami pagal paramos teikimo valstybėms partnerėms Rytų Europoje ir Vidurinėje Azijoje (2000–2006 m.) nuostatas, pateiktas Tarybos reglamente (EB, Euratomas) Nr. 99/2000 (25),

| — | aukštojo mokslo srities projektus, kurie gali būti finansuojami pagal pagalbos Albanijai, Bosnijai ir Hercegovinai, Kroatijai, buvusiajai Jugoslavijos Respublikai Makedonijai, Juodkalnijai, Serbijai ir Kosovui (UNSCR 1244) (2000–2006 m.) nuostatas, patvirtintas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2666/2000 (26), |
| --- | --- |

—

aukštojo mokslo srities projektus, kurie gali būti finansuojami pagal pagalbos Albanijai, Bosnijai ir Hercegovinai, Kroatijai, buvusiajai Jugoslavijos Respublikai Makedonijai, Juodkalnijai, Serbijai ir Kosovui (UNSCR 1244) (2000–2006 m.) nuostatas, patvirtintas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2666/2000 (26),

| — | aukštojo mokslo srities projektus, kurie gali būti finansuojami pagal finansinių ir techninių priemonių (MEDA), remiančių ekonominių ir socialinių struktūrų reformą pagal Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystę, nuostatas, patvirtintas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2698/2000 (27), |
| --- | --- |

—

aukštojo mokslo srities projektus, kurie gali būti finansuojami pagal finansinių ir techninių priemonių (MEDA), remiančių ekonominių ir socialinių struktūrų reformą pagal Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystę, nuostatas, patvirtintas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2698/2000 (27),

| — | transeuropinio bendradarbiavimo aukštojo mokslo srityje programos (Tempus III) (2000–2006 m.) trečiąjį etapą, patvirtintą Tarybos sprendimu 1999/311/EB (28), |
| --- | --- |

—

transeuropinio bendradarbiavimo aukštojo mokslo srityje programos (Tempus III) (2000–2006 m.) trečiąjį etapą, patvirtintą Tarybos sprendimu 1999/311/EB (28),

| — | projektus, kurie gali būti finansuojami pagal Europos bendrijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimo, atnaujinančio bendradarbiavimo aukštojo išsilavinimo ir profesinio mokymo bei lavinimo srityje programą (2001–2005 m.), nuostatas, patvirtintas Tarybos sprendimu 2001/196/EB (29), |
| --- | --- |

—

projektus, kurie gali būti finansuojami pagal Europos bendrijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimo, atnaujinančio bendradarbiavimo aukštojo išsilavinimo ir profesinio mokymo bei lavinimo srityje programą (2001–2005 m.), nuostatas, patvirtintas Tarybos sprendimu 2001/196/EB (29),

| — | projektus, kurie gali būti finansuojami pagal Europos bendrijos ir Kanados Vyriausybės susitarimo, kuriuo pratęsiama bendradarbiavimo programa aukštojo mokslo ir mokymo srityje (2001–2005 m.), nuostatas, patvirtintas Tarybos sprendimu 2001/197/EB (30), |
| --- | --- |

—

projektus, kurie gali būti finansuojami pagal Europos bendrijos ir Kanados Vyriausybės susitarimo, kuriuo pratęsiama bendradarbiavimo programa aukštojo mokslo ir mokymo srityje (2001–2005 m.), nuostatas, patvirtintas Tarybos sprendimu 2001/197/EB (30),

| — | Europos garso ir vaizdo kūrinių kūrimo skatinimo programą (MEDIA Plius – kūrimas, platinimas ir reklama) (2001–2006 m.), patvirtintą Tarybos sprendimu 2000/821/EB (31), |
| --- | --- |

—

Europos garso ir vaizdo kūrinių kūrimo skatinimo programą (MEDIA Plius – kūrimas, platinimas ir reklama) (2001–2006 m.), patvirtintą Tarybos sprendimu 2000/821/EB (31),

| — | Europos garso ir vaizdo įrašų programų pramonės specialistų mokymo programą (MEDIA – mokymas) (2001–2006 m.), patvirtintą Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 163/2001/EB (32), |
| --- | --- |

—

Europos garso ir vaizdo įrašų programų pramonės specialistų mokymo programą (MEDIA – mokymas) (2001–2006 m.), patvirtintą Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 163/2001/EB (32),

| — | daugiametę (2004–2006 m.) veiksmingos informacijos ir komunikacijos technologijų (IKT) integracijos į Europos švietimo ir mokymo sistemas programą (e. mokymosi programa), patvirtintą Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 2318/2003/EB (33), |
| --- | --- |

—

daugiametę (2004–2006 m.) veiksmingos informacijos ir komunikacijos technologijų (IKT) integracijos į Europos švietimo ir mokymo sistemas programą (e. mokymosi programa), patvirtintą Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 2318/2003/EB (33),

| — | Bendrijos veiksmų programą aktyviam europiniam pilietiškumui (piliečių dalyvavimui) skatinti (2004–2006 m.), patvirtintą Tarybos sprendimu 2004/100/EB (34), |
| --- | --- |

—

Bendrijos veiksmų programą aktyviam europiniam pilietiškumui (piliečių dalyvavimui) skatinti (2004–2006 m.), patvirtintą Tarybos sprendimu 2004/100/EB (34),

| — | Bendrijos veiklos programą, skatinant įstaigų veiklą jaunimo ugdymo srityje Europos mastu (2004–2006 m.), patvirtintą Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 790/2004/EB (35), |
| --- | --- |

—

Bendrijos veiklos programą, skatinant įstaigų veiklą jaunimo ugdymo srityje Europos mastu (2004–2006 m.), patvirtintą Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 790/2004/EB (35),

| — | Bendrijos veiklos programą, skatinant įstaigų veiklą Europos mastu ir palaikant specifines veiklos kryptis mokymo ir lavinimo srityje (2004–2006 m.), patvirtintą Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 791/2004/EB (36), |
| --- | --- |

—

Bendrijos veiklos programą, skatinant įstaigų veiklą Europos mastu ir palaikant specifines veiklos kryptis mokymo ir lavinimo srityje (2004–2006 m.), patvirtintą Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 791/2004/EB (36),

| — | Bendrijos veiksmų programą, skatinančią organizacijas, veikiančias Europos mastu kultūros srityje (2004–2006 m.), patvirtintą Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 792/2004/EB (37), |
| --- | --- |

—

Bendrijos veiksmų programą, skatinančią organizacijas, veikiančias Europos mastu kultūros srityje (2004–2006 m.), patvirtintą Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 792/2004/EB (37),

| — | aukštojo mokslo kokybės stiprinimo ir tarpkultūrinio supratimo stiprinimo bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis programą („Erasmus Mundus“) (2004–2008 m.), patvirtintą Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 2317/2003/EB (38), |
| --- | --- |

—

aukštojo mokslo kokybės stiprinimo ir tarpkultūrinio supratimo stiprinimo bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis programą („Erasmus Mundus“) (2004–2008 m.), patvirtintą Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 2317/2003/EB (38),

| — | projektus, kurie gali būti finansuojami pagal Europos bendrijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimo, atnaujinančio bendradarbiavimo programą aukštojo mokslo bei profesinio švietimo ir mokymo srityse (2006–2013 m.), nuostatas, patvirtintas Tarybos sprendimu 2006/910/EB (39), |
| --- | --- |

—

projektus, kurie gali būti finansuojami pagal Europos bendrijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimo, atnaujinančio bendradarbiavimo programą aukštojo mokslo bei profesinio švietimo ir mokymo srityse (2006–2013 m.), nuostatas, patvirtintas Tarybos sprendimu 2006/910/EB (39),

| — | projektus, kurie gali būti finansuojami pagal Europos bendrijos ir Kanados Vyriausybės susitarimo, nustatančio bendradarbiavimo aukštojo mokslo, mokymo ir jaunimo klausimais pagrindą (2006–2013 m.), nuostatas, patvirtintas Tarybos sprendimu 2006/964/EB (40), |
| --- | --- |

—

projektus, kurie gali būti finansuojami pagal Europos bendrijos ir Kanados Vyriausybės susitarimo, nustatančio bendradarbiavimo aukštojo mokslo, mokymo ir jaunimo klausimais pagrindą (2006–2013 m.), nuostatas, patvirtintas Tarybos sprendimu 2006/964/EB (40),

| — | Mokymosi visą gyvenimą veiksmų programą (2007–2013 m.), patvirtintą Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1720/2006/EB (41), |
| --- | --- |

—

Mokymosi visą gyvenimą veiksmų programą (2007–2013 m.), patvirtintą Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1720/2006/EB (41),

| — | programą „Kultūra“ (2007–2013 m.), patvirtintą Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1855/2006/EB (42), |
| --- | --- |

—

programą „Kultūra“ (2007–2013 m.), patvirtintą Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1855/2006/EB (42),

| — | programą „Europa piliečiams“, skirtą aktyviam Europos pilietiškumui skatinti (2007–2013 m.), patvirtintą Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1904/2006/EB (43), |
| --- | --- |

—

programą „Europa piliečiams“, skirtą aktyviam Europos pilietiškumui skatinti (2007–2013 m.), patvirtintą Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1904/2006/EB (43),

| — | programą „Veiklus jaunimas“ (2007–2013 m.), patvirtintą Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1719/2006/EB (44), |
| --- | --- |

—

programą „Veiklus jaunimas“ (2007–2013 m.), patvirtintą Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1719/2006/EB (44),

| — | Europos garso ir vaizdo sektoriaus rėmimo programą (MEDIA 2007) (2007–2013 m.), patvirtintą Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1718/2006/EB (45), |
| --- | --- |

—

Europos garso ir vaizdo sektoriaus rėmimo programą (MEDIA 2007) (2007–2013 m.), patvirtintą Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1718/2006/EB (45),

| — | veiksmų programą „Erasmus Mundus“ (II) (2009–2013 m.), skirtą gerinti aukštojo mokslo kokybę ir skatinti kultūrų tarpusavio supratimą bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis, patvirtintą Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1298/2008/EB (46), |
| --- | --- |

—

veiksmų programą „Erasmus Mundus“ (II) (2009–2013 m.), skirtą gerinti aukštojo mokslo kokybę ir skatinti kultūrų tarpusavio supratimą bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis, patvirtintą Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1298/2008/EB (46),

| — | bendradarbiavimo su trečiųjų valstybių specialistais audiovizualinėje srityje programą („MEDIA Mundus“) (2011–2013 m.), sukurtą Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1041/2009/EB (47), |
| --- | --- |

—

bendradarbiavimo su trečiųjų valstybių specialistais audiovizualinėje srityje programą („MEDIA Mundus“) (2011–2013 m.), sukurtą Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1041/2009/EB (47),

| — | aukštojo mokslo srities projektus, kurie gali būti finansuojami pagal paramos ekonominiam bendradarbiavimui su besivystančiomis Azijos šalimis nuostatas, patvirtintas Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 443/92 (48), |
| --- | --- |

—

aukštojo mokslo srities projektus, kurie gali būti finansuojami pagal paramos ekonominiam bendradarbiavimui su besivystančiomis Azijos šalimis nuostatas, patvirtintas Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 443/92 (48),

| — | aukštojo mokslo ir jaunimo sričių projektus, kurie gali būti finansuojami pagal Pasirengimo narystei pagalbos priemonės (PNPP) nuostatas, pateiktas Tarybos reglamente (EB) Nr. 1085/2006 (49), |
| --- | --- |

—

aukštojo mokslo ir jaunimo sričių projektus, kurie gali būti finansuojami pagal Pasirengimo narystei pagalbos priemonės (PNPP) nuostatas, pateiktas Tarybos reglamente (EB) Nr. 1085/2006 (49),

| — | pradinio, vidurinio ir aukštojo mokslo bei jaunimo reikalų sričių projektus, kurie gali būti finansuojami pagal Europos kaimynystės ir partnerystės priemonės nuostatas, priimtas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1638/2006 (50), |
| --- | --- |

—

pradinio, vidurinio ir aukštojo mokslo bei jaunimo reikalų sričių projektus, kurie gali būti finansuojami pagal Europos kaimynystės ir partnerystės priemonės nuostatas, priimtas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1638/2006 (50),

| — | aukštojo mokslo srities projektus, kurie gali būti finansuojami pagal vystomojo bendradarbiavimo finansinės priemonės nuostatas, pateiktas Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1905/2006 (51), |
| --- | --- |

—

aukštojo mokslo srities projektus, kurie gali būti finansuojami pagal vystomojo bendradarbiavimo finansinės priemonės nuostatas, pateiktas Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1905/2006 (51),

| — | aukštojo mokslo ir jaunimo reikalų sričių projektus, kurie gali būti finansuojami pagal bendradarbiavimo su pramoninėmis ir kitomis dideles pajamas gaunančiomis šalimis ir teritorijomis finansavimo priemonę, nustatytą Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1934/2006 (52), |
| --- | --- |

—

aukštojo mokslo ir jaunimo reikalų sričių projektus, kurie gali būti finansuojami pagal bendradarbiavimo su pramoninėmis ir kitomis dideles pajamas gaunančiomis šalimis ir teritorijomis finansavimo priemonę, nustatytą Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1934/2006 (52),

| — | aukštojo mokslo srities projektus, kurie gali būti finansuojami Europos plėtros fondo lėšomis, taikant 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytą Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimą (Tarybos sprendimas 2003/159/EB (53)) su pakeitimais, padarytais 2005 m. birželio 25 d. Liuksemburge pasirašytu susitarimu (Tarybos sprendimas 2005/599/EB (54)); |
| --- | --- |

—

aukštojo mokslo srities projektus, kurie gali būti finansuojami Europos plėtros fondo lėšomis, taikant 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytą Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimą (Tarybos sprendimas 2003/159/EB (53)) su pakeitimais, padarytais 2005 m. birželio 25 d. Liuksemburge pasirašytu susitarimu (Tarybos sprendimas 2005/599/EB (54));

| (12) | šių programų ir veiksmų tam tikrų dalių valdymas apima techninių projektų, dėl kurių nereikia priimti politinių sprendimų, įgyvendinimą ir per visą projekto gyvavimo trukmę būtina aukšto lygio techninė ir finansinė kompetencija; |
| --- | --- |

(12)

šių programų ir veiksmų tam tikrų dalių valdymas apima techninių projektų, dėl kurių nereikia priimti politinių sprendimų, įgyvendinimą ir per visą projekto gyvavimo trukmę būtina aukšto lygio techninė ir finansinė kompetencija;

| (13) | kad būtų užtikrintas nuoseklus šio sprendimo ir susijusių programų įgyvendinimas tinkamu laiku, būtina užtikrinti, kad įstaiga su šių programų įgyvendinimu susijusias užduotis vykdytų nuo programų įsigaliojimo dienos su sąlyga, kad jos įsigalios; |
| --- | --- |

(13)

kad būtų užtikrintas nuoseklus šio sprendimo ir susijusių programų įgyvendinimas tinkamu laiku, būtina užtikrinti, kad įstaiga su šių programų įgyvendinimu susijusias užduotis vykdytų nuo programų įsigaliojimo dienos su sąlyga, kad jos įsigalios;

| (14) | reikėtų įsteigti Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomąją įstaigą. Ji turėtų pakeisti Sprendimu 2009/336/EB įsteigtą Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomąją įstaigą ir perimti jos teises ir įsipareigojimus. Ji turėtų veikti laikydamasi Reglamente (EB) Nr. 58/2003 nustatytų bendrųjų įstatų; |
| --- | --- |

(14)

reikėtų įsteigti Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomąją įstaigą. Ji turėtų pakeisti Sprendimu 2009/336/EB įsteigtą Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomąją įstaigą ir perimti jos teises ir įsipareigojimus. Ji turėtų veikti laikydamasi Reglamente (EB) Nr. 58/2003 nustatytų bendrųjų įstatų;

| (15) | Sprendimas 2009/336/EB, kuriuo įsteigiama vykdomoji įstaiga, turėtų būti panaikintas ir išdėstytos pereinamojo laikotarpio nuostatos; |
| --- | --- |

(15)

Sprendimas 2009/336/EB, kuriuo įsteigiama vykdomoji įstaiga, turėtų būti panaikintas ir išdėstytos pereinamojo laikotarpio nuostatos;

| (16) | šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Vykdomųjų įstaigų komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(16)

šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Vykdomųjų įstaigų komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Įsteigimas ir veiklos laikotarpis

Įsteigiama 2014 m. sausio 1 d.–2024 m. gruodžio 31 d. veiksianti Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomoji įstaiga (toliau – įstaiga), o jos įstatai grindžiami Reglamentu (EB) Nr. 58/2003.

2 straipsnis

Vieta

Įstaigos buveinė yra Briuselyje.

3 straipsnis

Tikslai ir užduotys

1.   Įstaigai pavedama įgyvendinti tam tikras dalis šių Sąjungos programų:

| a) | „Erasmus+“; |
| --- | --- |

a)

„Erasmus+“;

| b) | „Kūrybiška Europa“; |
| --- | --- |

b)

„Kūrybiška Europa“;

| c) | „Europa piliečiams“; |
| --- | --- |

c)

„Europa piliečiams“;

| d) | „Europos savanoriškos humanitarinės pagalbos korpusas (ES pagalbos savanoriai)“; |
| --- | --- |

d)

„Europos savanoriškos humanitarinės pagalbos korpusas (ES pagalbos savanoriai)“;

| e) | aukštojo mokslo srities projektų, vykdomų pagal šias išorės bendradarbiavimo priemones:






  — | Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl Pasirengimo narystei pagalbos priemonės (PNPP II) (55), |
| --- | --- | --- |

e)

aukštojo mokslo srities projektų, vykdomų pagal šias išorės bendradarbiavimo priemones:

—

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl Pasirengimo narystei pagalbos priemonės (PNPP II) (55),

| — | Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo nustatoma Europos kaimynystės priemonė (56), |
| --- | --- |

—

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo nustatoma Europos kaimynystės priemonė (56),

| — | Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo nustatoma vystomojo bendradarbiavimo finansinė priemonė (57), |
| --- | --- |

—

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo nustatoma vystomojo bendradarbiavimo finansinė priemonė (57),

| — | Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis partnerystės priemonės sukūrimo (58), |
| --- | --- |

—

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis partnerystės priemonės sukūrimo (58),

| — | Tarybos reglamentą dėl 11-ojo Europos plėtros fondo įgyvendinimo (59). |
| --- | --- |

—

Tarybos reglamentą dėl 11-ojo Europos plėtros fondo įgyvendinimo (59).

Pirmoji pastraipa taikoma nuo kiekvienos iš šių programų įsigaliojimo dienos su sąlyga, kad jos įsigalios.

2.   Įstaigai pavedama įgyvendinti tam tikras dalis šių ankstesnių Sąjungos programų:

| a) | aukštojo mokslo srities projektų, kurie gali būti finansuojami pagal ekonominės paramos tam tikroms Vidurio ir Rytų Europos šalims (Phare) nuostatas, pateiktas Reglamente (EEB) Nr. 3906/89; |
| --- | --- |

a)

aukštojo mokslo srities projektų, kurie gali būti finansuojami pagal ekonominės paramos tam tikroms Vidurio ir Rytų Europos šalims (Phare) nuostatas, pateiktas Reglamente (EEB) Nr. 3906/89;

| b) | Europos garso ir vaizdo kūrinių kūrimo ir platinimo skatinimo programos (MEDIA II – kūrimas ir platinimas) (1996–2000 m.), sukurtos Sprendimu 95/563/EB; |
| --- | --- |

b)

Europos garso ir vaizdo kūrinių kūrimo ir platinimo skatinimo programos (MEDIA II – kūrimas ir platinimas) (1996–2000 m.), sukurtos Sprendimu 95/563/EB;

| c) | Europos garso ir vaizdo įrašų programų pramonės specialistų mokymo programos (MEDIA II – mokymas) (1996–2000 m.), patvirtintos Sprendimu 95/564/EB; |
| --- | --- |

c)

Europos garso ir vaizdo įrašų programų pramonės specialistų mokymo programos (MEDIA II – mokymas) (1996–2000 m.), patvirtintos Sprendimu 95/564/EB;

| d) | Bendrijos veiksmų švietimo srityje programos „Socrates“ (2000–2006 m.) antrojo etapo, patvirtinto Sprendimu Nr. 253/2000/EB; |
| --- | --- |

d)

Bendrijos veiksmų švietimo srityje programos „Socrates“ (2000–2006 m.) antrojo etapo, patvirtinto Sprendimu Nr. 253/2000/EB;

| e) | Bendrijos profesinio mokymo veiksmų programos „Leonardo da Vinci“ (2000–2006 m.) antrojo etapo, patvirtinto Sprendimu 1999/382/EB; |
| --- | --- |

e)

Bendrijos profesinio mokymo veiksmų programos „Leonardo da Vinci“ (2000–2006 m.) antrojo etapo, patvirtinto Sprendimu 1999/382/EB;

| f) | Bendrijos veiksmų programos „Jaunimas“ (2000–2006 m.), patvirtintos Sprendimu Nr. 1031/2000/EB; |
| --- | --- |

f)

Bendrijos veiksmų programos „Jaunimas“ (2000–2006 m.), patvirtintos Sprendimu Nr. 1031/2000/EB;

| g) | programos „Kultūra 2000“ (2000–2006 m.), patvirtintos Sprendimu Nr. 508/2000/EB; |
| --- | --- |

g)

programos „Kultūra 2000“ (2000–2006 m.), patvirtintos Sprendimu Nr. 508/2000/EB;

| h) | aukštojo mokslo srities projektų, kurie gali būti finansuojami pagal paramos teikimo valstybėms partnerėms Rytų Europoje ir Vidurinėje Azijoje (2000–2006 m.) nuostatas, pateiktas Reglamente (EB, Euratomas) Nr. 99/2000; |
| --- | --- |

h)

aukštojo mokslo srities projektų, kurie gali būti finansuojami pagal paramos teikimo valstybėms partnerėms Rytų Europoje ir Vidurinėje Azijoje (2000–2006 m.) nuostatas, pateiktas Reglamente (EB, Euratomas) Nr. 99/2000;

| i) | aukštojo mokslo srities projektų, kurie gali būti finansuojami pagal pagalbos Albanijai, Bosnijai ir Hercegovinai, Kroatijai, buvusiajai Jugoslavijos Respublikai Makedonijai, Juodkalnijai, Serbijai ir Kosovui (UNSCR 1244) (2000–2006 m.) nuostatas, patvirtintas Reglamentu (EB) Nr. 2666/2000; |
| --- | --- |

i)

aukštojo mokslo srities projektų, kurie gali būti finansuojami pagal pagalbos Albanijai, Bosnijai ir Hercegovinai, Kroatijai, buvusiajai Jugoslavijos Respublikai Makedonijai, Juodkalnijai, Serbijai ir Kosovui (UNSCR 1244) (2000–2006 m.) nuostatas, patvirtintas Reglamentu (EB) Nr. 2666/2000;

| j) | aukštojo mokslo srities projektų, kurie gali būti finansuojami pagal finansinių ir techninių priemonių (MEDA), remiančių ekonominių ir socialinių struktūrų reformą pagal Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystę, nuostatas, patvirtintas Reglamentu (EB) Nr. 2698/2000; |
| --- | --- |

j)

aukštojo mokslo srities projektų, kurie gali būti finansuojami pagal finansinių ir techninių priemonių (MEDA), remiančių ekonominių ir socialinių struktūrų reformą pagal Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystę, nuostatas, patvirtintas Reglamentu (EB) Nr. 2698/2000;

| k) | transeuropinio bendradarbiavimo aukštojo mokslo srityje programos (Tempus III) (2000–2006 m.) trečiojo etapo, patvirtinto Sprendimu 1999/311/EB; |
| --- | --- |

k)

transeuropinio bendradarbiavimo aukštojo mokslo srityje programos (Tempus III) (2000–2006 m.) trečiojo etapo, patvirtinto Sprendimu 1999/311/EB;

| l) | projektų, kurie gali būti finansuojami pagal Europos bendrijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimo, atnaujinančio bendradarbiavimo aukštojo išsilavinimo ir profesinio mokymo bei lavinimo srityje programą (2001–2005 m.), nuostatas, patvirtintas Sprendimu 2001/196/EB; |
| --- | --- |

l)

projektų, kurie gali būti finansuojami pagal Europos bendrijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimo, atnaujinančio bendradarbiavimo aukštojo išsilavinimo ir profesinio mokymo bei lavinimo srityje programą (2001–2005 m.), nuostatas, patvirtintas Sprendimu 2001/196/EB;

| m) | projektų, kurie gali būti finansuojami pagal Europos bendrijos ir Kanados Vyriausybės susitarimo, kuriuo pratęsiama bendradarbiavimo programa aukštojo mokslo ir mokymo srityje (2001–2005 m.), nuostatas, patvirtintas Sprendimu 2001/197/EB; |
| --- | --- |

m)

projektų, kurie gali būti finansuojami pagal Europos bendrijos ir Kanados Vyriausybės susitarimo, kuriuo pratęsiama bendradarbiavimo programa aukštojo mokslo ir mokymo srityje (2001–2005 m.), nuostatas, patvirtintas Sprendimu 2001/197/EB;

| n) | Europos garso ir vaizdo kūrinių kūrimo skatinimo programos (MEDIA Plius – kūrimas, platinimas ir reklama) (2001–2006 m.), patvirtintos Sprendimu 2000/821/EB; |
| --- | --- |

n)

Europos garso ir vaizdo kūrinių kūrimo skatinimo programos (MEDIA Plius – kūrimas, platinimas ir reklama) (2001–2006 m.), patvirtintos Sprendimu 2000/821/EB;

| o) | Europos garso ir vaizdo įrašų programų pramonės specialistų mokymo programos (MEDIA – mokymas) (2001–2006 m.), patvirtintos Sprendimu Nr. 163/2001/EB; |
| --- | --- |

o)

Europos garso ir vaizdo įrašų programų pramonės specialistų mokymo programos (MEDIA – mokymas) (2001–2006 m.), patvirtintos Sprendimu Nr. 163/2001/EB;

| p) | daugiametės (2004–2006 m.) veiksmingos informacijos ir komunikacijos technologijų (IKT) integracijos į Europos švietimo ir mokymo sistemas programos (e. mokymosi programa), patvirtintos Sprendimu Nr. 2318/2003/EB; |
| --- | --- |

p)

daugiametės (2004–2006 m.) veiksmingos informacijos ir komunikacijos technologijų (IKT) integracijos į Europos švietimo ir mokymo sistemas programos (e. mokymosi programa), patvirtintos Sprendimu Nr. 2318/2003/EB;

| q) | Bendrijos veiksmų programos aktyviam europiniam pilietiškumui (piliečių dalyvavimui) skatinti (2004–2006 m.), patvirtintos Tarybos sprendimu 2004/100/EB; |
| --- | --- |

q)

Bendrijos veiksmų programos aktyviam europiniam pilietiškumui (piliečių dalyvavimui) skatinti (2004–2006 m.), patvirtintos Tarybos sprendimu 2004/100/EB;

| r) | Bendrijos veiklos programos, skatinant įstaigų veiklą jaunimo ugdymo srityje Europos mastu (2004–2006 m.), patvirtintos Sprendimu Nr. 790/2004/EB; |
| --- | --- |

r)

Bendrijos veiklos programos, skatinant įstaigų veiklą jaunimo ugdymo srityje Europos mastu (2004–2006 m.), patvirtintos Sprendimu Nr. 790/2004/EB;

| s) | Bendrijos veiklos programos, skatinant įstaigų veiklą Europos mastu ir palaikant specifines veiklos kryptis mokymo ir lavinimo srityje (2004–2006 m.), patvirtintos Sprendimu Nr. 791/2004/EB; |
| --- | --- |

s)

Bendrijos veiklos programos, skatinant įstaigų veiklą Europos mastu ir palaikant specifines veiklos kryptis mokymo ir lavinimo srityje (2004–2006 m.), patvirtintos Sprendimu Nr. 791/2004/EB;

| t) | Bendrijos veiksmų programos, skatinančios organizacijas, veikiančias Europos mastu kultūros srityje (2004–2006 m.), patvirtintos Sprendimu Nr. 792/2004/EB; |
| --- | --- |

t)

Bendrijos veiksmų programos, skatinančios organizacijas, veikiančias Europos mastu kultūros srityje (2004–2006 m.), patvirtintos Sprendimu Nr. 792/2004/EB;

| u) | aukštojo mokslo kokybės stiprinimo ir tarpkultūrinio supratimo stiprinimo bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis programos („Erasmus Mundus“) (2004–2008 m.), patvirtintos Sprendimu Nr. 2317/2003/EB; |
| --- | --- |

u)

aukštojo mokslo kokybės stiprinimo ir tarpkultūrinio supratimo stiprinimo bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis programos („Erasmus Mundus“) (2004–2008 m.), patvirtintos Sprendimu Nr. 2317/2003/EB;

| v) | projektų, kurie gali būti finansuojami pagal Europos bendrijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimo, atnaujinančio bendradarbiavimo programą aukštojo mokslo bei profesinio švietimo ir mokymo srityse (2006–2013 m.), nuostatas, patvirtintas Sprendimu 2006/910/EB; |
| --- | --- |

v)

projektų, kurie gali būti finansuojami pagal Europos bendrijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimo, atnaujinančio bendradarbiavimo programą aukštojo mokslo bei profesinio švietimo ir mokymo srityse (2006–2013 m.), nuostatas, patvirtintas Sprendimu 2006/910/EB;

| w) | projektų, kurie gali būti finansuojami pagal Europos bendrijos ir Kanados Vyriausybės susitarimo, nustatančio bendradarbiavimo aukštojo mokslo, mokymo ir jaunimo klausimais pagrindą (2006–2013 m.), nuostatas, patvirtintas Sprendimu 2006/964/EB; |
| --- | --- |

w)

projektų, kurie gali būti finansuojami pagal Europos bendrijos ir Kanados Vyriausybės susitarimo, nustatančio bendradarbiavimo aukštojo mokslo, mokymo ir jaunimo klausimais pagrindą (2006–2013 m.), nuostatas, patvirtintas Sprendimu 2006/964/EB;

| x) | Mokymosi visą gyvenimą veiksmų programos (2007–2013 m.), patvirtintos Sprendimu Nr. 1720/2006/EB; |
| --- | --- |

x)

Mokymosi visą gyvenimą veiksmų programos (2007–2013 m.), patvirtintos Sprendimu Nr. 1720/2006/EB;

| y) | programos „Kultūra“ (2007–2013 m.), patvirtintos Sprendimu Nr. 1855/2006/EB; |
| --- | --- |

y)

programos „Kultūra“ (2007–2013 m.), patvirtintos Sprendimu Nr. 1855/2006/EB;

| z) | programos „Europa piliečiams“, skirtos aktyviam Europos pilietiškumui skatinti (2007–2013 m.), patvirtintos sprendimu Nr. 1904/2006/EB; |
| --- | --- |

z)

programos „Europa piliečiams“, skirtos aktyviam Europos pilietiškumui skatinti (2007–2013 m.), patvirtintos sprendimu Nr. 1904/2006/EB;

| (aa) | programos „Veiklus jaunimas“ (2007–2013 m.), patvirtintos Sprendimu Nr. 1719/2006/EB; |
| --- | --- |

(aa)

programos „Veiklus jaunimas“ (2007–2013 m.), patvirtintos Sprendimu Nr. 1719/2006/EB;

| (bb) | Europos garso ir vaizdo sektoriaus rėmimo programos (MEDIA 2007) (2007–2013 m.), patvirtintos Sprendimu Nr. 1718/2006/EB; |
| --- | --- |

(bb)

Europos garso ir vaizdo sektoriaus rėmimo programos (MEDIA 2007) (2007–2013 m.), patvirtintos Sprendimu Nr. 1718/2006/EB;

| (cc) | veiksmų programos „Erasmus Mundus“ (II) (2009–2013 m.), skirtos gerinti aukštojo mokslo kokybę ir skatinti kultūrų tarpusavio supratimą bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis, patvirtintos Sprendimu Nr. 1298/2008/EB; |
| --- | --- |

(cc)

veiksmų programos „Erasmus Mundus“ (II) (2009–2013 m.), skirtos gerinti aukštojo mokslo kokybę ir skatinti kultūrų tarpusavio supratimą bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis, patvirtintos Sprendimu Nr. 1298/2008/EB;

| (dd) | bendradarbiavimo su trečiųjų valstybių specialistais audiovizualinėje srityje programos („MEDIA Mundus“) (2011–2013 m.), sukurtos Sprendimu Nr. 1041/2009/EB; |
| --- | --- |

(dd)

bendradarbiavimo su trečiųjų valstybių specialistais audiovizualinėje srityje programos („MEDIA Mundus“) (2011–2013 m.), sukurtos Sprendimu Nr. 1041/2009/EB;

| (ee) | aukštojo mokslo srities projektų, kurie gali būti finansuojami pagal paramos ekonominiam bendradarbiavimui su besivystančiomis Azijos šalimis nuostatas, patvirtintas Reglamentu (EEB) Nr. 443/92; |
| --- | --- |

(ee)

aukštojo mokslo srities projektų, kurie gali būti finansuojami pagal paramos ekonominiam bendradarbiavimui su besivystančiomis Azijos šalimis nuostatas, patvirtintas Reglamentu (EEB) Nr. 443/92;

| (ff) | aukštojo mokslo ir jaunimo sričių projektų, kurie gali būti finansuojami pagal Pasirengimo narystei pagalbos priemonės (PNPP) nuostatas, pateiktas Reglamente (EB) Nr. 1085/2006; |
| --- | --- |

(ff)

aukštojo mokslo ir jaunimo sričių projektų, kurie gali būti finansuojami pagal Pasirengimo narystei pagalbos priemonės (PNPP) nuostatas, pateiktas Reglamente (EB) Nr. 1085/2006;

| (gg) | pradinio, vidurinio ir aukštojo mokslo bei jaunimo reikalų sričių projektų, kurie gali būti finansuojami pagal Europos kaimynystės ir partnerystės priemonės nuostatas, priimtas Reglamentu (EB) Nr. 1638/2006; |
| --- | --- |

(gg)

pradinio, vidurinio ir aukštojo mokslo bei jaunimo reikalų sričių projektų, kurie gali būti finansuojami pagal Europos kaimynystės ir partnerystės priemonės nuostatas, priimtas Reglamentu (EB) Nr. 1638/2006;

| (hh) | aukštojo mokslo srities projektų, kurie gali būti finansuojami pagal vystomojo bendradarbiavimo finansinės priemonės nuostatas, pateiktas Reglamente (EB) Nr. 1905/2006; |
| --- | --- |

(hh)

aukštojo mokslo srities projektų, kurie gali būti finansuojami pagal vystomojo bendradarbiavimo finansinės priemonės nuostatas, pateiktas Reglamente (EB) Nr. 1905/2006;

| ii) | aukštojo mokslo ir jaunimo reikalų sričių projektų, kurie gali būti finansuojami pagal bendradarbiavimo su pramoninėmis ir kitomis dideles pajamas gaunančiomis šalimis ir teritorijomis finansavimo priemonę, nustatytą Reglamentu (EB) Nr. 1934/2006; |
| --- | --- |

ii)

aukštojo mokslo ir jaunimo reikalų sričių projektų, kurie gali būti finansuojami pagal bendradarbiavimo su pramoninėmis ir kitomis dideles pajamas gaunančiomis šalimis ir teritorijomis finansavimo priemonę, nustatytą Reglamentu (EB) Nr. 1934/2006;

| (jj) | aukštojo mokslo srities projektų, kurie gali būti finansuojami Europos plėtros fondo lėšomis, taikant 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytą Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimą (Sprendimas 2003/159/EB) su pakeitimais, padarytais 2005 m. birželio 25 d. Liuksemburge pasirašytu susitarimu (Sprendimas 2005/599/EB). |
| --- | --- |

(jj)

aukštojo mokslo srities projektų, kurie gali būti finansuojami Europos plėtros fondo lėšomis, taikant 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytą Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimą (Sprendimas 2003/159/EB) su pakeitimais, padarytais 2005 m. birželio 25 d. Liuksemburge pasirašytu susitarimu (Sprendimas 2005/599/EB).

3.   Įstaiga vykdo šias su 1 ir 2 dalyse minimų Sąjungos programų dalių įgyvendinimu susijusias užduotis:

| a) | valdo visus programos įgyvendinimo etapus ir visus konkrečių projektų etapus, remdamasi Komisijos priimtomis susijusiomis darbo programomis, jei įgaliojimų suteikimo akte Komisija tam suteikė reikiamus įgaliojimus; |
| --- | --- |

a)

valdo visus programos įgyvendinimo etapus ir visus konkrečių projektų etapus, remdamasi Komisijos priimtomis susijusiomis darbo programomis, jei įgaliojimų suteikimo akte Komisija tam suteikė reikiamus įgaliojimus;

| b) | nustato biudžeto pajamų ir išlaidų vykdymo priemones ir įgyvendina visus programai valdyti būtinus veiksmus, jei įgaliojimų suteikimo akte Komisija tam suteikė reikiamus įgaliojimus; |
| --- | --- |

b)

nustato biudžeto pajamų ir išlaidų vykdymo priemones ir įgyvendina visus programai valdyti būtinus veiksmus, jei įgaliojimų suteikimo akte Komisija tam suteikė reikiamus įgaliojimus;

| c) | padeda įgyvendinti programą, jei įgaliojimų suteikimo akte Komisija tam suteikė reikiamus įgaliojimus, įskaitant paramą informacijos sklaidai, prireikus bendradarbiaujant su nacionalinėmis įstaigomis; |
| --- | --- |

c)

padeda įgyvendinti programą, jei įgaliojimų suteikimo akte Komisija tam suteikė reikiamus įgaliojimus, įskaitant paramą informacijos sklaidai, prireikus bendradarbiaujant su nacionalinėmis įstaigomis;

| d) | Sąjungos mastu kuria švietimo informacijos Europoje tinklą („Eurydice“) ir vykdo veiksmus, kuriais siekiama pagerinti jaunimo reikalų srities supratimą ir išmanymą; |
| --- | --- |

d)

Sąjungos mastu kuria švietimo informacijos Europoje tinklą („Eurydice“) ir vykdo veiksmus, kuriais siekiama pagerinti jaunimo reikalų srities supratimą ir išmanymą;

| e) | Sąjungos mastu vykdo veiksmus, kuriais siekiama pagerinti profesinio rengimo ir mokymo srities supratimą ir išmanymą. |
| --- | --- |

e)

Sąjungos mastu vykdo veiksmus, kuriais siekiama pagerinti profesinio rengimo ir mokymo srities supratimą ir išmanymą.

4.   Įstaiga gali būti atsakinga už administracinės ir logistinės paramos paslaugų teikimą programą įgyvendinančioms įstaigoms, jei taip nustatyta įgaliojimų suteikimo akte ir laikomasi tame akte nurodytų programų taikymo srities.

4 straipsnis

Skyrimo trukmė

1.   Valdymo komiteto nariai skiriami dvejiems metams.

2.   Direktorius skiriamas ketveriems metams.

5 straipsnis

Priežiūra ir ataskaitų teikimo reikalavimas

Komisija prižiūri įstaigą, o ši, laikydamasi įgaliojimų suteikimo akte nustatytos tvarkos ir periodiškumo, reguliariai teikia jai pavestų programų ar jų dalių įgyvendinimo pažangos ataskaitą.

6 straipsnis

Veiklos biudžeto vykdymas

Savo veiklos biudžetą įstaiga vykdo pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 1653/2004 (60) nuostatas.

7 straipsnis

Panaikinimas ir pereinamojo laikotarpio nuostatos

1.   Sprendimas 2009/336/EB nuo 2014 m. sausio 1 d. panaikinamas. Nuorodos į panaikintą sprendimą laikomos nuorodomis į šį sprendimą.

2.   Įstaiga laikoma Sprendimu 2009/336/EB įsteigtos vykdomosios įstaigos teisių perėmėja.

3.   Nepažeidžiant komandiruotų pareigūnų kategorijos peržiūros, numatytos įgaliojimų perdavimo akte, nuostatų, šiuo sprendimu nedaroma įtakos įstaigos darbuotojų, įskaitant jos direktorių, teisėms ir pareigoms.

8 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d.

Priimta Briuselyje 2013 m. gruodžio 18 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 11, 2003 1 16, p. 1.

1

(2)  OL L 24, 2005 1 27, p. 35.

2

(3)  OL L 101, 2009 4 21, p. 26.

3

(4)  COM(2011) 500 galutinis.

4

(5)  2011 m. lapkričio 23 d. Pasiūlymas COM(2011) 788 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sukuriama Sąjungos švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto programa „Erasmus visiems“ (toliau – programa „Erasmus+“).

5

Erasmus

(6)  OL L 327, 2006 11 24, p. 45.

6

(7)  OL L 327, 2006 11 24, p. 30.

7

(8)  OL L 340, 2008 12 19, p. 83.

8

(9)  2011 m. lapkričio 23 d. Pasiūlymas COM(2011) 785 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sukuriama programa „Kūrybiška Europa“.

9

(10)  OL L 327, 2006 11 24, p. 12.

10

(11)  OL L 372, 2006 12 27, p. 1.

11

(12)  2011 m. gruodžio 14 d. Pasiūlymas COM(2011) 884 dėl Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. laikotarpio programa „Europa piliečiams“.

12

(13)  OL L 378, 2006 12 27, p. 32.

13

(14)  Pasiūlymas COM(2012) 514 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiamas Europos savanoriškos humanitarinės pagalbos korpusas ES pagalbos savanoriai.

14

(15)  Pasiūlymas COM(2011) 843 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis partnerystės priemonės sukūrimo; Pasiūlymas COM(2011) 840 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma vystomojo bendradarbiavimo finansinė priemonė; Pasiūlymas COM(2011) 839 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma Europos kaimynystės priemonė; Pasiūlymas COM(2011) 838 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Pasirengimo narystei pagalbos priemonės (PNPP II).

15

(16)  OL L 210, 2006 7 31, p. 82; OL L 310, 2006 11 9, p. 1; OL L 378, 2006 12 27, p. 41.

16

(17)  COM(2011) 837 galutinis.

17

(18)  OL L 375, 1989 12 23, p. 11.

18

(19)  OL L 321, 1995 12 30, p. 25.

19

(20)  OL L 321, 1995 12 30, p. 33.

20

(21)  OL L 28, 2000 2 3, p. 1.

21

(22)  OL L 146, 1999 6 11, p. 33.

22

(23)  OL L 117, 2000 5 18, p. 1.

23

(24)  OL L 63, 2000 3 10, p. 1.

24

(25)  OL L 12, 2000 1 18, p. 1.

25

(26)  OL L 306, 2000 12 7, p. 1.

26

(27)  OL L 311, 2000 12 12, p. 1.

27

(28)  OL L 120, 1999 5 8, p. 30.

28

(29)  OL L 71, 2001 3 13, p. 7.

29

(30)  OL L 71, 2001 3 13, p. 15.

30

(31)  OL L 336, 2000 12 30, p. 82.

31

(32)  OL L 26, 2001 1 27, p. 1.

32

(33)  OL L 345, 2003 12 31, p. 9.

33

(34)  OL L 30, 2004 2 4, p. 6.

34

(35)  OL L 138, 2004 4 30, p. 24.

35

(36)  OL L 138, 2004 4 30, p. 31.

36

(37)  OL L 138, 2004 4 30, p. 40.

37

(38)  OL L 345, 2003 12 31, p. 1.

38

(39)  OL L 346, 2006 12 9, p. 33.

39

(40)  OL L 397, 2006 12 30, p. 14.

40

(41)  OL L 327, 2006 11 24, p. 45.

41

(42)  OL L 372, 2006 12 27, p. 1.

42

(43)  OL L 378, 2006 12 27, p. 32.

43

(44)  OL L 327, 2006 11 24, p. 30.

44

(45)  OL L 327, 2006 11 24, p. 12.

45

(46)  OL L 340, 2008 12 19, p. 83.

46

(47)  OL L 288, 2009 11 4, p. 10.

47

(48)  OL L 52, 1992 2 27, p. 1.

48

(49)  OL L 210, 2006 7 31, p. 82.

49

(50)  OL L 310, 2006 11 9, p. 1.

50

(51)  OL L 378, 2006 12 27, p. 41.

51

(52)  OL L 405, 2006 12 30, p. 41.

52

(53)  OL L 65, 2003 3 8, p. 27.

53

(54)  OL L 209, 2005 8 11, p. 26.

54

(55)  Pasiūlymas COM(2011) 838 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Pasirengimo narystei pagalbos priemonės (PNPP II).

55

(56)  Pasiūlymas COM(2011) 839 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma Europos kaimynystės priemonė.

56

(57)  Pasiūlymas COM(2011) 840 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma vystomojo bendradarbiavimo finansinė priemonė.

57

(58)  Pasiūlymas COM(2011) 843 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis partnerystės priemonės sukūrimo.

58

(59)  Pasiūlymas COM(2013) 445 dėl Tarybos reglamento dėl 11-ojo Europos plėtros fondo įgyvendinimo.

59

(60)  OL L 297, 2004 9 22, p. 6.

60

---

III Kiti aktai

EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ

| 19.12.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 343/54 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 343/54

---

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJOS SPRENDIMAS

Nr. 28/13/COL

2013 m. sausio 30 d.

kuriuo aštuoniasdešimt aštuntąjį kartą iš dalies keičiamos procedūrinės ir esminės taisyklės valstybės pagalbos srityje, įtraukiant naują skyrių apie trumpalaikį eksporto kredito draudimą

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJA,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą (1), ypač į jo 61–63 straipsnius ir 26 protokolą,

atsižvelgdama į elpa valstybių susitarimą dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo (2), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalies b punktą ir 24 straipsnį,

prisimindama procedūrines ir esmines taisykles valstybės pagalbos srityje, Institucijos priimtas 1994 m. sausio 19 d. (3),

kadangi:

pagal Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 24 straipsnį Institucija įgyvendina EEE susitarimo nuostatas dėl valstybės pagalbos,

pagal Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 5 straipsnio 2 dalies b punktą Institucija skelbia pranešimus arba gaires dėl EEE susitarime nagrinėjamų klausimų, jei tai aiškiai numatyta tame susitarime arba Priežiūros institucijos ir Teismo susitarime arba jei Institucija mano tai esant reikalinga,

2012 m. gruodžio 6 d. Europos Komisija priėmė naują Komunikatą dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo trumpalaikiam eksporto kredito draudimui
   (4),

šis komunikatas svarbus ir Europos ekonominei erdvei,

reikia užtikrinti vienodą EEE valstybės pagalbos taisyklių taikymą visoje Europos ekonominėje erdvėje,

pagal EEE susitarimo XV priedo pabaigoje esančio skyriaus „BENDROSIOS NUOSTATOS“ II punktą Institucija, pasikonsultavusi su Komisija, turi priimti aktus, atitinkančius Europos Komisijos priimtus aktus,

su Europos Komisija ir ELPA valstybėmis buvo pasikonsultuota,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Valstybės pagalbos gairės iš dalies keičiamos įtraukiant naują skyrių apie trumpalaikį eksporto kredito draudimą. Naujasis skyrius pateikiamas šio sprendimo priede.

2 straipsnis

Šio sprendimo tekstas autentiškas tik anglų kalba.

Priimta Briuselyje 2013 m. sausio 30 d.

ELPA priežiūros institucijos vardu

Oda Helen SLETNES

Pirmininkė

Sabine MONAUNI-TÖMÖRDY

Kolegijos narė

---

(1)  Toliau – EEE susitarimas.

1

(2)  Toliau – Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimas.

2

(3)  EEE susitarimo 61 bei 62 straipsnių ir Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo 1 straipsnio taikymo ir aiškinimo gairės, kurias Institucija priėmė ir paskelbė 1994 m. sausio 19 d., paskelbtos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, OL L 231, 1994 9 3, p. 1, ir EEE priede Nr. 32, 1994 9 3, p. 1. Toliau – Valstybės pagalbos gairės. Atnaujinta Valstybės pagalbos gairių versija skelbiama Institucijos interneto svetainėje http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/guidelines/

3

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

(4)  Europos Komisijos komunikatas valstybėms narėms dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo trumpalaikiam eksporto kredito draudimui (OL C 392, 2012 12 19, p. 1).

4

---

PRIEDAS

TRUMPALAIKIO EKSPORTO KREDITO DRAUDIMO GAIRĖS
   (1)

1   Įvadas

| (1) | Eksporto subsidijos gali padaryti neigiamą poveikį galimų konkuruojančių prekių tiekėjų ir paslaugų teikėjų konkurencijai rinkoje. Todėl Europos Komisija ir ELPA priežiūros institucija (toliau – Institucija), kaip konkurencijos priežiūros institucijos pagal EB sutartį ir EEE susitarimą, visuomet griežtai nepritardavo eksporto pagalbai EEE vidaus prekyboje ir eksporto pagalbai už EEE ribų. Kad EEE valstybių remiamas eksporto kredito draudimas neiškraipytų konkurencijos, reikia patikslinti tokios paramos vertinimą pagal EEE valstybės pagalbos taisykles. |
| --- | --- |

(1)

Eksporto subsidijos gali padaryti neigiamą poveikį galimų konkuruojančių prekių tiekėjų ir paslaugų teikėjų konkurencijai rinkoje. Todėl Europos Komisija ir ELPA priežiūros institucija (toliau – Institucija), kaip konkurencijos priežiūros institucijos pagal EB sutartį ir EEE susitarimą, visuomet griežtai nepritardavo eksporto pagalbai EEE vidaus prekyboje ir eksporto pagalbai už EEE ribų. Kad EEE valstybių remiamas eksporto kredito draudimas neiškraipytų konkurencijos, reikia patikslinti tokios paramos vertinimą pagal EEE valstybės pagalbos taisykles.

| (2) | 1998 m. Institucija savo gairėse dėl trumpalaikio eksporto kredito draudimo (2) nustatė valstybės kišimosi principus. 1998 m. gairės nuo 1998 m. birželio 1 d. turėjo būti taikomos beveik penkerių metų laikotarpį. Vėliau jos buvo iš dalies pakeistos, o 2001 m. jų taikymo laikotarpis buvo pratęstas (3). |
| --- | --- |

(2)

1998 m. Institucija savo gairėse dėl trumpalaikio eksporto kredito draudimo (2) nustatė valstybės kišimosi principus. 1998 m. gairės nuo 1998 m. birželio 1 d. turėjo būti taikomos beveik penkerių metų laikotarpį. Vėliau jos buvo iš dalies pakeistos, o 2001 m. jų taikymo laikotarpis buvo pratęstas (3).

| (3) | Atsižvelgiant į patirtį taikant 1998 m. gaires, visų pirma per 2009–2011 m. finansų krizę, akivaizdu, kad reikėtų persvarstyti šios srities Institucijos politiką. |
| --- | --- |

(3)

Atsižvelgiant į patirtį taikant 1998 m. gaires, visų pirma per 2009–2011 m. finansų krizę, akivaizdu, kad reikėtų persvarstyti šios srities Institucijos politiką.

| (4) | Šiose gairėse išdėstytos taisyklės padės užtikrinti, kad valstybės pagalba neiškraipytų privačiųjų ir valstybinių arba valstybės remiamų eksporto kredito draudikų tarpusavio konkurencijos, ir sukurti vienodas sąlygas eksportuotojams. |
| --- | --- |

(4)

Šiose gairėse išdėstytos taisyklės padės užtikrinti, kad valstybės pagalba neiškraipytų privačiųjų ir valstybinių arba valstybės remiamų eksporto kredito draudikų tarpusavio konkurencijos, ir sukurti vienodas sąlygas eksportuotojams.

| (5) | Jomis siekiama ELPA valstybėms pateikti išsamesnius nurodymus dėl principų, kuriais Institucija ketina remtis aiškindama EEE susitarimo 61 ir 62 straipsnius ir jų taikymą trumpalaikiam eksporto kredito draudimui. Jos turėtų padėti nustatyti kuo skaidresnę šios srities Institucijos politiką, užtikrinti nuspėjamumą ir vienodą požiūrį. Todėl jose nustatomos sąlygos, kurios turi būti įvykdytos, jeigu valstybiniai draudikai nori patekti į trumpalaikio eksporto kredito draudimo nuo parduotinos rizikos rinką. |
| --- | --- |

(5)

Jomis siekiama ELPA valstybėms pateikti išsamesnius nurodymus dėl principų, kuriais Institucija ketina remtis aiškindama EEE susitarimo 61 ir 62 straipsnius ir jų taikymą trumpalaikiam eksporto kredito draudimui. Jos turėtų padėti nustatyti kuo skaidresnę šios srities Institucijos politiką, užtikrinti nuspėjamumą ir vienodą požiūrį. Todėl jose nustatomos sąlygos, kurios turi būti įvykdytos, jeigu valstybiniai draudikai nori patekti į trumpalaikio eksporto kredito draudimo nuo parduotinos rizikos rinką.

| (6) | Rizika, kuri iš esmės nėra parduotina, nepatenka į šių gairių taikymo sritį. |
| --- | --- |

(6)

Rizika, kuri iš esmės nėra parduotina, nepatenka į šių gairių taikymo sritį.

| (7) | 2 skirsnyje aprašoma šių gairių taikymo sritis ir pateikiamos jose vartojamų sąvokų apibrėžtys. 3 skirsnyje aptariamas EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalies taikymas ir bendras draudimas teikti valstybės pagalbą parduotinos rizikos eksporto kredito draudimui. Galiausiai 4 skirsnyje numatytos kai kurios parduotinos rizikos apibrėžties išimtys ir nustatomos valstybės kišimosi sąlygos laikinai neparduotinos rizikos draudimo atveju. |
| --- | --- |

(7)

2 skirsnyje aprašoma šių gairių taikymo sritis ir pateikiamos jose vartojamų sąvokų apibrėžtys. 3 skirsnyje aptariamas EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalies taikymas ir bendras draudimas teikti valstybės pagalbą parduotinos rizikos eksporto kredito draudimui. Galiausiai 4 skirsnyje numatytos kai kurios parduotinos rizikos apibrėžties išimtys ir nustatomos valstybės kišimosi sąlygos laikinai neparduotinos rizikos draudimo atveju.

2   Gairių taikymo sritis ir terminų apibrėžtys

2.1   Taikymo sritis

| (8) | Institucija šiose gairėse išdėstytus principus taikys tik eksporto kredito draudimui, kurio rizikos laikotarpis yra trumpesnis negu dveji metai. Visos kitos eksporto finansinės priemonės į šių gairių taikymo sritį neįtrauktos. |
| --- | --- |

(8)

Institucija šiose gairėse išdėstytus principus taikys tik eksporto kredito draudimui, kurio rizikos laikotarpis yra trumpesnis negu dveji metai. Visos kitos eksporto finansinės priemonės į šių gairių taikymo sritį neįtrauktos.

2.2   Terminų apibrėžtys

| (9) | Šiose gairėse vartojamų terminų apibrėžtys:

  bendrasis draudimas– visų rūšių apdraustų nuostolių, kurių draudikas nekompensuoja, bet kurie tenka kitam draudikui, procentinė dalis;

  kredito laikotarpis– laikotarpis, suteiktas pirkėjui pagal eksporto kredito sandorį pristatytoms prekėms ir suteiktoms paslaugoms apmokėti;

  komercinė rizika– rizika, visų pirma apimanti:






  — | savavališką pirkėjo sutartinių įsipareigojimų nevykdymą, t. y. kiekvieną savavališką nevalstybinio pirkėjo sprendimą sustabdyti arba nutraukti sutartį be teisėtos priežasties; |
| --- | --- | --- |

(9)

Šiose gairėse vartojamų terminų apibrėžtys:

bendrasis draudimas– visų rūšių apdraustų nuostolių, kurių draudikas nekompensuoja, bet kurie tenka kitam draudikui, procentinė dalis;

kredito laikotarpis– laikotarpis, suteiktas pirkėjui pagal eksporto kredito sandorį pristatytoms prekėms ir suteiktoms paslaugoms apmokėti;

komercinė rizika– rizika, visų pirma apimanti:

—

savavališką pirkėjo sutartinių įsipareigojimų nevykdymą, t. y. kiekvieną savavališką nevalstybinio pirkėjo sprendimą sustabdyti arba nutraukti sutartį be teisėtos priežasties;

| — | savavališką nevalstybinio pirkėjo atsisakymą priimti sutartyje nurodytas prekes be teisėtos priežasties; |
| --- | --- |

—

savavališką nevalstybinio pirkėjo atsisakymą priimti sutartyje nurodytas prekes be teisėtos priežasties;

| — | nevalstybinio pirkėjo ir jo garanto nemokumą; |
| --- | --- |

—

nevalstybinio pirkėjo ir jo garanto nemokumą;

| — | užsitęsusį įsipareigojimų nevykdymą, t. y. nevalstybinio pirkėjo ir jo garanto skolos, kylančios iš sutarties, negrąžinimą; |
| --- | --- |

—

užsitęsusį įsipareigojimų nevykdymą, t. y. nevalstybinio pirkėjo ir jo garanto skolos, kylančios iš sutarties, negrąžinimą;

eksporto kredito draudimas– draudimo produktas, kuriuo draudikas teikia komercinės ir politinės rizikos draudimą, susijusį su mokėjimo įsipareigojimais vykdant eksporto sandorį;

gamybos laikotarpis– laikotarpis nuo prekių arba paslaugų užsakymo iki pristatymo arba suteikimo datos;

parduotina rizika– komercinė ir politinė rizika, kurios ilgiausias rizikos laikotarpis yra trumpesnis negu dveji metai ir kurią patiria valstybiniai ir nevalstybiniai pirkėjai priedėlyje išvardytose šalyse; visa kita rizika šiose gairėse yra laikoma neparduotina;

politinė rizika– rizika, visų pirma apimanti:

| — | riziką, kad valstybinis pirkėjas ar šalis neleis užbaigti sandorio arba laiku neatsiskaitys; |
| --- | --- |

—

riziką, kad valstybinis pirkėjas ar šalis neleis užbaigti sandorio arba laiku neatsiskaitys;

| — | riziką, apimančią daugiau negu atskiro pirkėjo riziką, arba riziką, kuri nepatenka į atskiro pirkėjo atsakomybės sritį; |
| --- | --- |

—

riziką, apimančią daugiau negu atskiro pirkėjo riziką, arba riziką, kuri nepatenka į atskiro pirkėjo atsakomybės sritį;

| — | riziką, kad šalis į apdraustojo šalį neperves toje šalyje gyvenančių pirkėjų sumokėtų pinigų; |
| --- | --- |

—

riziką, kad šalis į apdraustojo šalį neperves toje šalyje gyvenančių pirkėjų sumokėtų pinigų;

| — | force majeure atvejo riziką, pavyzdžiui, kad susidarys į karą panaši padėtis už draudiko šalies ribų, jeigu jos padariniai nėra apdrausti kitaip; |
| --- | --- |

—

force majeure atvejo riziką, pavyzdžiui, kad susidarys į karą panaši padėtis už draudiko šalies ribų, jeigu jos padariniai nėra apdrausti kitaip;

privatus kredito draudikas– kita nei valstybinis draudikas įmonė arba organizacija, kuri teikia eksporto kredito draudimą;

kvotinis proporcinis perdraudimas– perdraudimas, kai draudikas turi perduoti, o perdraudikas – prisiimti tam tikrą procentinę kiekvienos rizikos dalį pagal nustatytą draudiko pasirašytos veiklos kategoriją;

perdraudimas– draudimas, kurį draudikas perka iš kito draudiko, kad galėtų valdyti riziką mažindamas savo paties riziką;

rizikos laikotarpis– gamybos laikotarpis kartu su kredito laikotarpiu;

vienos rizikos rūšies draudimas– visų pardavimų vienam pirkėjui draudimas arba vienos sutarties su vienu pirkėju draudimas;

valstybinis draudikas– įmonė arba kita organizacija, kuri teikia eksporto kredito draudimą EEE valstybės padedama arba jos vardu, arba EEE valstybė, kuri teikia eksporto kredito draudimą;

papildomas draudimas– papildomas kito draudiko nustatytą kredito ribą viršijančios sumos draudimas;

bendros apyvartos polisas– kredito draudimo polisas, kitas nei vienos rizikos rūšies draudimo polisas, t. y. kredito draudimo polisas, kuris apima visus arba daugumą apdraustojo kredito pardavimų, taip pat pajamas iš pardavimų keliems pirkėjams.

3   EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalies taikymas

3.1   Bendrieji principai

| (10) | EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje nurodoma, kad „EB valstybės narės, EEE valstybės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su šio susitarimo veikimu, kai ji daro įtaką Susitariančiųjų Šalių tarpusavio prekybai“. |
| --- | --- |

(10)

EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje nurodoma, kad „EB valstybės narės, EEE valstybės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su šio susitarimo veikimu, kai ji daro įtaką Susitariančiųjų Šalių tarpusavio prekybai“.

| (11) | Jeigu eksporto kredito draudimą teikia valstybiniai draudikai, naudojami valstybės ištekliai. Tai, kad dalyvauja valstybė, draudikams ir (arba) eksportuotojams gali suteikti atrankinį pranašumą ir taip yra iškraipoma arba galėtų būti iškraipyta konkurencija ir daroma įtaka EEE valstybių tarpusavio prekybai. Šių principų paskirtis – nurodyti, kaip tokios priemonės bus vertinamos pagal valstybės pagalbos taisykles. |
| --- | --- |

(11)

Jeigu eksporto kredito draudimą teikia valstybiniai draudikai, naudojami valstybės ištekliai. Tai, kad dalyvauja valstybė, draudikams ir (arba) eksportuotojams gali suteikti atrankinį pranašumą ir taip yra iškraipoma arba galėtų būti iškraipyta konkurencija ir daroma įtaka EEE valstybių tarpusavio prekybai. Šių principų paskirtis – nurodyti, kaip tokios priemonės bus vertinamos pagal valstybės pagalbos taisykles.

3.2   Pagalba draudikams

| (12) | Jeigu valstybiniai draudikai turi tam tikrų pranašumų, palyginti su privačiais kredito draudikais, tai gali būti valstybės pagalba. Pranašumai gali būti įvairių pavidalų ir galėtų apimti, pavyzdžiui:






  a) | valstybės garantijas dėl skolinimosi ir nuostolių; |
| --- | --- | --- |

(12)

Jeigu valstybiniai draudikai turi tam tikrų pranašumų, palyginti su privačiais kredito draudikais, tai gali būti valstybės pagalba. Pranašumai gali būti įvairių pavidalų ir galėtų apimti, pavyzdžiui:

a)

valstybės garantijas dėl skolinimosi ir nuostolių;

| b) | atleidimą nuo reikalavimo sudaryti atitinkamus rezervus ir kitų reikalavimų, atsirandančių dėl to, kad pagal 1973 m. liepos 24 d. Pirmąją Tarybos direktyvą 73/239/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su tiesioginio draudimo, išskyrus gyvybės draudimą, veiklos pradėjimu ir vykdymu, derinimo (4) neįtrauktos eksporto kredito draudimo operacijos, vykdomos valstybės sąskaita arba su valstybės garantija; |
| --- | --- |

b)

atleidimą nuo reikalavimo sudaryti atitinkamus rezervus ir kitų reikalavimų, atsirandančių dėl to, kad pagal 1973 m. liepos 24 d. Pirmąją Tarybos direktyvą 73/239/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su tiesioginio draudimo, išskyrus gyvybės draudimą, veiklos pradėjimu ir vykdymu, derinimo (4) neįtrauktos eksporto kredito draudimo operacijos, vykdomos valstybės sąskaita arba su valstybės garantija;

| c) | įprastų mokesčių lengvatų suteikimą arba atleidimą nuo tokių mokesčių (pvz., bendrovės pelno mokesčių ir draudimo polisams nustatytų mokesčių); |
| --- | --- |

c)

įprastų mokesčių lengvatų suteikimą arba atleidimą nuo tokių mokesčių (pvz., bendrovės pelno mokesčių ir draudimo polisams nustatytų mokesčių);

| d) | valstybės pagalbos teikimą arba kapitalo skyrimą, arba kito pavidalo finansavimą, kuris nėra suderinamas su rinkos ekonomikos investuotojo principu; |
| --- | --- |

d)

valstybės pagalbos teikimą arba kapitalo skyrimą, arba kito pavidalo finansavimą, kuris nėra suderinamas su rinkos ekonomikos investuotojo principu;

| e) | valstybės paslaugų teikimą natūra, pavyzdžiui, prieigą prie valstybės infrastruktūros, priemonių arba slaptos informacijos ir naudojimąsi jomis rinkos vertės neatitinkančiomis sąlygomis; |
| --- | --- |

e)

valstybės paslaugų teikimą natūra, pavyzdžiui, prieigą prie valstybės infrastruktūros, priemonių arba slaptos informacijos ir naudojimąsi jomis rinkos vertės neatitinkančiomis sąlygomis;

| f) | tiesioginį valstybės perdraudimą arba tiesioginio valstybės perdraudimo garantiją palankesnėmis sąlygomis negu tos, kurios siūlomos privačioje perdraudimo rinkoje, dėl kurių nepakankamai įkainojama perdraudimo polisu garantuojama apsauga arba dirbtinai sukuriami pajėgumai, kurių negalima tikėtis privačioje rinkoje. |
| --- | --- |

f)

tiesioginį valstybės perdraudimą arba tiesioginio valstybės perdraudimo garantiją palankesnėmis sąlygomis negu tos, kurios siūlomos privačioje perdraudimo rinkoje, dėl kurių nepakankamai įkainojama perdraudimo polisu garantuojama apsauga arba dirbtinai sukuriami pajėgumai, kurių negalima tikėtis privačioje rinkoje.

3.3   Draudimas teikti valstybės pagalbą eksporto kreditams

| (13) | 12 punkte išvardyti pranašumai valstybiniams draudikams dėl parduotinos rizikos turi įtakos EEE vidaus prekybai kredito draudimo paslaugomis. Dėl jų skirtingose EEE valstybėse skiriasi draudimo polisu garantuojama apsauga nuo parduotinos rizikos. Tai iškraipo skirtingų EEE valstybių draudikų tarpusavio konkurenciją ir netiesiogiai daro poveikį EEE vidaus prekybai neatsižvelgiant į tai, ar tai EEE vidaus eksportas, ar eksportas už EEE ribų (5). Būtina apibrėžti sąlygas, kuriomis valstybiniai draudikai gali vykdyti veiklą, jei jie turi tam tikrų pranašumų, palyginti su privačiais kredito draudikais, siekiant užtikrinti, kad jie nepasinaudotų valstybės pagalba. Tam reikia, kad jie negalėtų apdrausti parduotinos rizikos. |
| --- | --- |

(13)

12 punkte išvardyti pranašumai valstybiniams draudikams dėl parduotinos rizikos turi įtakos EEE vidaus prekybai kredito draudimo paslaugomis. Dėl jų skirtingose EEE valstybėse skiriasi draudimo polisu garantuojama apsauga nuo parduotinos rizikos. Tai iškraipo skirtingų EEE valstybių draudikų tarpusavio konkurenciją ir netiesiogiai daro poveikį EEE vidaus prekybai neatsižvelgiant į tai, ar tai EEE vidaus eksportas, ar eksportas už EEE ribų (5). Būtina apibrėžti sąlygas, kuriomis valstybiniai draudikai gali vykdyti veiklą, jei jie turi tam tikrų pranašumų, palyginti su privačiais kredito draudikais, siekiant užtikrinti, kad jie nepasinaudotų valstybės pagalba. Tam reikia, kad jie negalėtų apdrausti parduotinos rizikos.

| (14) | Kartais pranašumais valstybiniams draudikams, bent iš dalies, pasinaudoja ir eksportuotojai. Tokie pranašumai gali iškreipti konkurenciją ir prekybą, jie yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje. Tačiau jeigu įvykdomos eksporto kredito draudimo nuo laikinai neparduotinos rizikos sąlygos, kaip nurodyta šių gairių 4.3 skirsnyje, Institucijos nuomone, nebus laikoma, kad eksportuotojai pasinaudojo neteisėtu pranašumu. |
| --- | --- |

(14)

Kartais pranašumais valstybiniams draudikams, bent iš dalies, pasinaudoja ir eksportuotojai. Tokie pranašumai gali iškreipti konkurenciją ir prekybą, jie yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje. Tačiau jeigu įvykdomos eksporto kredito draudimo nuo laikinai neparduotinos rizikos sąlygos, kaip nurodyta šių gairių 4.3 skirsnyje, Institucijos nuomone, nebus laikoma, kad eksportuotojai pasinaudojo neteisėtu pranašumu.

4   Eksporto kredito draudimo nuo laikinai neparduotinos rizikos teikimo sąlygos

4.1   Bendrieji principai

| (15) | Kaip nurodyta 13 punkte, jeigu valstybiniai draudikai turi bet kokių pranašumų, palyginti su privačiais kredito draudikais, kaip aprašyta 12 punkte, jie neturi drausti parduotinos rizikos. Jeigu valstybiniai draudikai arba jų patronuojamosios įmonės norėtų apdrausti parduotiną riziką, turi būti užtikrinta, kad apdrausdami jie tiesiogiai ar netiesiogiai nepasinaudotų valstybės pagalba. Todėl jie turi turėti tam tikrą nuosavų lėšų sumą (mokumo atsargą, įskaitant garantijų fondą) ir techninius atidėjinius (nuostolių svyravimo išlyginimo rezervą) ir privalo pagal Direktyvą 73/239/EEB gauti reikiamą leidimą. Jie taip pat turi bent turėti atskirą administravimo sąskaitą ir atskiras sąskaitas savo parduotinos rizikos ir neparduotinos rizikos draudimui valstybės sąskaita arba su valstybės garantija, kad parodytų, jog negauna valstybės pagalbos savo parduotinos rizikos draudimui. Paties draudiko sąskaita apdraustų įmonių sąskaitos turi atitikti Tarybos direktyvą 91/674/EB (6). |
| --- | --- |

(15)

Kaip nurodyta 13 punkte, jeigu valstybiniai draudikai turi bet kokių pranašumų, palyginti su privačiais kredito draudikais, kaip aprašyta 12 punkte, jie neturi drausti parduotinos rizikos. Jeigu valstybiniai draudikai arba jų patronuojamosios įmonės norėtų apdrausti parduotiną riziką, turi būti užtikrinta, kad apdrausdami jie tiesiogiai ar netiesiogiai nepasinaudotų valstybės pagalba. Todėl jie turi turėti tam tikrą nuosavų lėšų sumą (mokumo atsargą, įskaitant garantijų fondą) ir techninius atidėjinius (nuostolių svyravimo išlyginimo rezervą) ir privalo pagal Direktyvą 73/239/EEB gauti reikiamą leidimą. Jie taip pat turi bent turėti atskirą administravimo sąskaitą ir atskiras sąskaitas savo parduotinos rizikos ir neparduotinos rizikos draudimui valstybės sąskaita arba su valstybės garantija, kad parodytų, jog negauna valstybės pagalbos savo parduotinos rizikos draudimui. Paties draudiko sąskaita apdraustų įmonių sąskaitos turi atitikti Tarybos direktyvą 91/674/EB (6).

| (16) | ELPA valstybės, kurios teikia eksporto kredito draudikui perdraudimą sudarydamos privačiame sektoriuje parduotinos ir neparduotinos rizikos perdraudimo sutartis arba dalyvaudamos sudarant tokias sutartis, turi parodyti, kad jų priemonės nėra susijusios su valstybės pagalba, kaip nurodyta 12 punkto f papunktyje. |
| --- | --- |

(16)

ELPA valstybės, kurios teikia eksporto kredito draudikui perdraudimą sudarydamos privačiame sektoriuje parduotinos ir neparduotinos rizikos perdraudimo sutartis arba dalyvaudamos sudarant tokias sutartis, turi parodyti, kad jų priemonės nėra susijusios su valstybės pagalba, kaip nurodyta 12 punkto f papunktyje.

| (17) | Valstybiniai draudikai gali teikti eksporto kredito draudimą nuo laikinai neparduotinos rizikos šiose gairėse išdėstytomis sąlygomis. |
| --- | --- |

(17)

Valstybiniai draudikai gali teikti eksporto kredito draudimą nuo laikinai neparduotinos rizikos šiose gairėse išdėstytomis sąlygomis.

4.2   Parduotinos rizikos apibrėžties išimtys: laikinai neparduotina rizika

| (18) | Nepaisant parduotinos rizikos apibrėžties, tam tikra komercinė ir politinė rizika, kurią patiria pirkėjai, įsikūrę priedėlyje išvardytose šalyse, yra laikoma laikinai neparduotina šiais atvejais:






  a) | jeigu Institucija nusprendžia laikinai pašalinti vieną ar kelias šalis iš priedėlyje nurodytų parduotinos rizikos šalių sąrašo panaudodama 5.2 skirsnyje aprašytą mechanizmą, nes privataus draudimo rinkos pajėgumai toje šalyje arba šalyse yra nepakankami, kad būtų apdrausta visa ekonomiškai pagrįsta rizika; |
| --- | --- | --- |

(18)

Nepaisant parduotinos rizikos apibrėžties, tam tikra komercinė ir politinė rizika, kurią patiria pirkėjai, įsikūrę priedėlyje išvardytose šalyse, yra laikoma laikinai neparduotina šiais atvejais:

a)

jeigu Institucija nusprendžia laikinai pašalinti vieną ar kelias šalis iš priedėlyje nurodytų parduotinos rizikos šalių sąrašo panaudodama 5.2 skirsnyje aprašytą mechanizmą, nes privataus draudimo rinkos pajėgumai toje šalyje arba šalyse yra nepakankami, kad būtų apdrausta visa ekonomiškai pagrįsta rizika;

| b) | jeigu Institucija, gavusi ELPA valstybės pranešimą, nusprendžia, kad rizika, kurią patiria mažosios ir vidutinės įmonės, kaip apibrėžta 2003 m. gegužės 6 d. Komisijos rekomendacijoje dėl labai mažų, mažųjų ir vidutinio dydžio įmonių apibrėžties (7), kurių bendra metinė eksporto apyvarta neviršija 2 mln. EUR, yra laikinai neparduotina eksportuotojams pranešančiojoje ELPA valstybėje; |
| --- | --- |

b)

jeigu Institucija, gavusi ELPA valstybės pranešimą, nusprendžia, kad rizika, kurią patiria mažosios ir vidutinės įmonės, kaip apibrėžta 2003 m. gegužės 6 d. Komisijos rekomendacijoje dėl labai mažų, mažųjų ir vidutinio dydžio įmonių apibrėžties (7), kurių bendra metinė eksporto apyvarta neviršija 2 mln. EUR, yra laikinai neparduotina eksportuotojams pranešančiojoje ELPA valstybėje;

| c) | jeigu Institucija, gavusi ELPA valstybės pranešimą, nusprendžia, kad vienos rizikos rūšies draudimas, kurio rizikos laikotarpis yra bent jau nuo 181 dienos iki mažiau nei dvejų metų, yra laikinai neparduotinas eksportuotojams pranešančiojoje ELPA valstybėje; |
| --- | --- |

c)

jeigu Institucija, gavusi ELPA valstybės pranešimą, nusprendžia, kad vienos rizikos rūšies draudimas, kurio rizikos laikotarpis yra bent jau nuo 181 dienos iki mažiau nei dvejų metų, yra laikinai neparduotinas eksportuotojams pranešančiojoje ELPA valstybėje;

| d) | jeigu Institucija, gavusi ELPA valstybės pranešimą, nusprendžia, kad, trūkstant eksporto kredito draudimo, tam tikra rizika yra laikinai neparduotina eksportuotojams pranešančiojoje ELPA valstybėje. |
| --- | --- |

d)

jeigu Institucija, gavusi ELPA valstybės pranešimą, nusprendžia, kad, trūkstant eksporto kredito draudimo, tam tikra rizika yra laikinai neparduotina eksportuotojams pranešančiojoje ELPA valstybėje.

| (19) | Siekiant kuo labiau sumažinti konkurencijos iškraipymą EEE rinkoje, pagal 18 punktą laikinai neparduotina laikomą riziką gali apdrausti valstybiniai draudikai, jeigu įvykdo 4.3 skirsnyje nurodytas sąlygas. |
| --- | --- |

(19)

Siekiant kuo labiau sumažinti konkurencijos iškraipymą EEE rinkoje, pagal 18 punktą laikinai neparduotina laikomą riziką gali apdrausti valstybiniai draudikai, jeigu įvykdo 4.3 skirsnyje nurodytas sąlygas.

4.3   Draudimo nuo laikinai neparduotinos rizikos teikimo sąlygos

4.3.1   Draudimo kokybė

| (20) | Draudimo, kurį siūlo valstybiniai draudikai, kokybė turi atitikti rinkos standartus. Visų pirma gali būti draudžiama tik ekonomiškai pagrįsta rizika, t. y. rizika, kuri yra priimtina pagal patikimo rizikos prisiėmimo principus. Didžiausia draudimo procentinė dalis turi būti 95 % komercinės ir politinės rizikos atvejais, o reikalavimų laukimo terminas turi būti ne trumpesnis kaip 90 dienų. |
| --- | --- |

(20)

Draudimo, kurį siūlo valstybiniai draudikai, kokybė turi atitikti rinkos standartus. Visų pirma gali būti draudžiama tik ekonomiškai pagrįsta rizika, t. y. rizika, kuri yra priimtina pagal patikimo rizikos prisiėmimo principus. Didžiausia draudimo procentinė dalis turi būti 95 % komercinės ir politinės rizikos atvejais, o reikalavimų laukimo terminas turi būti ne trumpesnis kaip 90 dienų.

4.3.2   Rizikos prisiėmimo principai

| (21) | Vertinant riziką visada turi būti taikomi patikimo rizikos prisiėmimo principai. Todėl valstybės remiamos schemos neturi būti taikomos finansiškai nepatikimų sandorių rizikai apdrausti. Atsižvelgiant į tokius principus, rizikos prisiėmimo kriterijai turi būti aiškūs. Jeigu verslo santykiai jau egzistuoja, eksportuotojai turi turėti teigiamos prekybos ir (arba) mokėjimų patirties. Pirkėjai turi turėti teigiamą reikalavimų pagal ankstesnes sutartis reputaciją, pirkėjų įsipareigojimų nevykdymo tikimybė turi būti priimtina, o jų vidaus ir (arba) išorės finansų reitingai taip pat turi būti priimtini. |
| --- | --- |

(21)

Vertinant riziką visada turi būti taikomi patikimo rizikos prisiėmimo principai. Todėl valstybės remiamos schemos neturi būti taikomos finansiškai nepatikimų sandorių rizikai apdrausti. Atsižvelgiant į tokius principus, rizikos prisiėmimo kriterijai turi būti aiškūs. Jeigu verslo santykiai jau egzistuoja, eksportuotojai turi turėti teigiamos prekybos ir (arba) mokėjimų patirties. Pirkėjai turi turėti teigiamą reikalavimų pagal ankstesnes sutartis reputaciją, pirkėjų įsipareigojimų nevykdymo tikimybė turi būti priimtina, o jų vidaus ir (arba) išorės finansų reitingai taip pat turi būti priimtini.

4.3.3   Tinkama kainodara

| (22) | Rizikos prisiėmimas pagal eksporto kredito draudimo sutartį turi būti atlyginamas atitinkama priemoka. Siekiant sumažinti privačių kredito draudikų išstūmimą, vidutinės priemokos pagal valstybės remiamas schemas turi būti didesnės už vidutines privačių kredito draudikų panašiai rizikai taikomas priemokas. Šiuo reikalavimu užtikrinamas laipsniškas valstybės kišimosi atsisakymas, nes didesnėmis priemokomis bus užtikrinta, kad eksportuotojai vėl sugrįžtų pas privačius kredito draudikus, kai tik jiems leistų rinkos sąlygos ir rizika vėl taptų parduotina. |
| --- | --- |

(22)

Rizikos prisiėmimas pagal eksporto kredito draudimo sutartį turi būti atlyginamas atitinkama priemoka. Siekiant sumažinti privačių kredito draudikų išstūmimą, vidutinės priemokos pagal valstybės remiamas schemas turi būti didesnės už vidutines privačių kredito draudikų panašiai rizikai taikomas priemokas. Šiuo reikalavimu užtikrinamas laipsniškas valstybės kišimosi atsisakymas, nes didesnėmis priemokomis bus užtikrinta, kad eksportuotojai vėl sugrįžtų pas privačius kredito draudikus, kai tik jiems leistų rinkos sąlygos ir rizika vėl taptų parduotina.

| (23) | Kainodara yra laikoma tinkama, jeigu minimalia priemoka (8) (saugumo garanto priemoka) apmokestinama už atitinkamos kategorijos (9) pirkėjo riziką, kaip nurodyta toliau pateikiamoje lentelėje. Taikoma saugumo garanto priemoka, nebent ELPA valstybės pateikia įrodymų, kad šie tarifai neatitinka konkrečios rizikos. Kiek tai susiję su bendros apyvartos polisu, rizikos kategorija turi atitikti vidutinę šiuo polisu apdraudžiamą pirkėjų riziką.






  Rizikos kategorija | Metinė rizikos priemoka (10)

  (% nuo draudimo sumos) |
| --- | --- | --- |
| Labai maža (11) | 0,2–0,4 |
| Maža (12) | 0,41–0,9 |
| Vidutinė (13) | 0,91–2,3 |
| Didelė (14) | 2,31–4,5 |

(23)

Kainodara yra laikoma tinkama, jeigu minimalia priemoka (8) (saugumo garanto priemoka) apmokestinama už atitinkamos kategorijos (9) pirkėjo riziką, kaip nurodyta toliau pateikiamoje lentelėje. Taikoma saugumo garanto priemoka, nebent ELPA valstybės pateikia įrodymų, kad šie tarifai neatitinka konkrečios rizikos. Kiek tai susiję su bendros apyvartos polisu, rizikos kategorija turi atitikti vidutinę šiuo polisu apdraudžiamą pirkėjų riziką.

Rizikos kategorija

Metinė rizikos priemoka (10)

(% nuo draudimo sumos)

Labai maža (11)

0,2–0,4

Maža (12)

0,41–0,9

Vidutinė (13)

0,91–2,3

Didelė (14)

2,31–4,5

| (24) | Bendrojo draudimo, kvotinio proporcinio perdraudimo ir papildomo draudimo kainodara laikoma tinkama tik tuo atveju, jeigu nustatyta priemoka yra ne mažiau kaip 30 % didesnė už (pradinio) draudimo, kurį teikia privatus kredito draudikas, priemoką. |
| --- | --- |

(24)

Bendrojo draudimo, kvotinio proporcinio perdraudimo ir papildomo draudimo kainodara laikoma tinkama tik tuo atveju, jeigu nustatyta priemoka yra ne mažiau kaip 30 % didesnė už (pradinio) draudimo, kurį teikia privatus kredito draudikas, priemoką.

| (25) | Nepriklausomai nuo sutarties sąlygų į rizikos priemoką turi būti įtrauktas administravimo mokestis, kad kainodarą būtų galima laikyti tinkama. |
| --- | --- |

(25)

Nepriklausomai nuo sutarties sąlygų į rizikos priemoką turi būti įtrauktas administravimo mokestis, kad kainodarą būtų galima laikyti tinkama.

4.3.4.   Skaidrumas ir ataskaitų teikimas

| (26) | ELPA valstybės turi skelbti taikomas rizikos, kuri pagal 18 punktą laikoma laikinai neparduotina, schemas valstybinių draudikų interneto svetainėse nurodydamos visas taikytinas sąlygas. |
| --- | --- |

(26)

ELPA valstybės turi skelbti taikomas rizikos, kuri pagal 18 punktą laikoma laikinai neparduotina, schemas valstybinių draudikų interneto svetainėse nurodydamos visas taikytinas sąlygas.

| (27) | Jos turi pateikti Institucijai metines ataskaitas dėl rizikos, kuri pagal 18 punktą laikoma laikinai neparduotina ir kurią draudžia valstybiniai draudikai. Jos tai turi padaryti ne vėliau kaip kitų metų po jų įsikišimo liepos 31 d. |
| --- | --- |

(27)

Jos turi pateikti Institucijai metines ataskaitas dėl rizikos, kuri pagal 18 punktą laikoma laikinai neparduotina ir kurią draudžia valstybiniai draudikai. Jos tai turi padaryti ne vėliau kaip kitų metų po jų įsikišimo liepos 31 d.

| (28) | Ataskaitoje turi būti pateikta informacija apie kiekvienos schemos naudojimą, be kita ko, visų pirma nurodant bendrą suteiktos kredito ribos sumą, apdraustą apyvartą, nustatytas priemokas, užregistruotus ir patenkintus reikalavimus, taip pat susigrąžintas sumas bei schemos administracines išlaidas. Ataskaitas Institucija skelbs savo interneto svetainėje. |
| --- | --- |

(28)

Ataskaitoje turi būti pateikta informacija apie kiekvienos schemos naudojimą, be kita ko, visų pirma nurodant bendrą suteiktos kredito ribos sumą, apdraustą apyvartą, nustatytas priemokas, užregistruotus ir patenkintus reikalavimus, taip pat susigrąžintas sumas bei schemos administracines išlaidas. Ataskaitas Institucija skelbs savo interneto svetainėje.

5   Procedūriniai klausimai

5.1   Bendrieji principai

| (29) | 18 punkto a papunktyje nurodyta rizika gali būti valstybinių draudikų draudžiama 4.3 skirsnyje nurodytomis sąlygomis. Tokiais atvejais Institucijai pranešti nebūtina. |
| --- | --- |

(29)

18 punkto a papunktyje nurodyta rizika gali būti valstybinių draudikų draudžiama 4.3 skirsnyje nurodytomis sąlygomis. Tokiais atvejais Institucijai pranešti nebūtina.

| (30) | 18 punkto b, c ir d papunkčiuose nurodyta rizika gali būti valstybinių draudikų draudžiama 4.3 skirsnyje nurodytomis sąlygomis ir pranešus Institucijai bei gavus jos patvirtinimą. |
| --- | --- |

(30)

18 punkto b, c ir d papunkčiuose nurodyta rizika gali būti valstybinių draudikų draudžiama 4.3 skirsnyje nurodytomis sąlygomis ir pranešus Institucijai bei gavus jos patvirtinimą.

| (31) | Jeigu neįvykdoma bet kuri iš 4.3 skirsnyje nustatytų sąlygų, tai nereiškia, kad automatiškai draudžiama teikti eksporto kredito draudimą arba taikyti tokią draudimo schemą. ELPA valstybė turi pranešti Institucijai apie tokią draudimo schemą, jeigu ta ELPA valstybė pageidauja nukrypti nuo bet kurios iš sąlygų arba jeigu kyla kokių nors abejonių dėl to, ar ta schema atitinka šiose gairėse išdėstytas sąlygas. |
| --- | --- |

(31)

Jeigu neįvykdoma bet kuri iš 4.3 skirsnyje nustatytų sąlygų, tai nereiškia, kad automatiškai draudžiama teikti eksporto kredito draudimą arba taikyti tokią draudimo schemą. ELPA valstybė turi pranešti Institucijai apie tokią draudimo schemą, jeigu ta ELPA valstybė pageidauja nukrypti nuo bet kurios iš sąlygų arba jeigu kyla kokių nors abejonių dėl to, ar ta schema atitinka šiose gairėse išdėstytas sąlygas.

| (32) | Analizė pagal valstybės pagalbos taisykles iš anksto nereiškia tos priemonės suderinamumo su kitomis EEE susitarimo nuostatomis. |
| --- | --- |

(32)

Analizė pagal valstybės pagalbos taisykles iš anksto nereiškia tos priemonės suderinamumo su kitomis EEE susitarimo nuostatomis.

5.2   Parduotinos rizikos šalių sąrašo keitimas

| (33) | Nustatydama, ar pakankamų privačių pajėgumų trūkumas yra pateisinama priežastis laikinai išbraukti šalį iš parduotinos rizikos šalių sąrašo, kaip nurodyta 18 punkto a papunktyje, Institucija atsižvelgs į tokius veiksnius tokia pirmumo tvarka:






  a) | privataus kredito draudimo pajėgumų sumažėjimą: visų pirma didelio kredito draudiko sprendimą nedrausti pirkėjų rizikos konkrečioje šalyje, didelį bendrų draudimo sumų sumažėjimą arba didelį rizikos prisiėmimo santykių toje šalyje per šešių mėnesių laikotarpį sumažėjimą; |
| --- | --- | --- |

(33)

Nustatydama, ar pakankamų privačių pajėgumų trūkumas yra pateisinama priežastis laikinai išbraukti šalį iš parduotinos rizikos šalių sąrašo, kaip nurodyta 18 punkto a papunktyje, Institucija atsižvelgs į tokius veiksnius tokia pirmumo tvarka:

a)

privataus kredito draudimo pajėgumų sumažėjimą: visų pirma didelio kredito draudiko sprendimą nedrausti pirkėjų rizikos konkrečioje šalyje, didelį bendrų draudimo sumų sumažėjimą arba didelį rizikos prisiėmimo santykių toje šalyje per šešių mėnesių laikotarpį sumažėjimą;

| b) | valstybinio sektoriaus reitingų pablogėjimą: visų pirma staigų kredito reitingų per šešių mėnesių laikotarpį pokytį, pavyzdžiui, nepriklausomų reitingų agentūrų ne kartą sumažintus reitingus arba didelį kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių palūkanų normų skirtumų padidėjimą; |
| --- | --- |

b)

valstybinio sektoriaus reitingų pablogėjimą: visų pirma staigų kredito reitingų per šešių mėnesių laikotarpį pokytį, pavyzdžiui, nepriklausomų reitingų agentūrų ne kartą sumažintus reitingus arba didelį kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių palūkanų normų skirtumų padidėjimą;

| c) | įmonių sektoriaus veiklos rezultatų pablogėjimą: visų pirma staigų nemokumo atvejų padaugėjimą toje šalyje per šešių mėnesių laikotarpį. |
| --- | --- |

c)

įmonių sektoriaus veiklos rezultatų pablogėjimą: visų pirma staigų nemokumo atvejų padaugėjimą toje šalyje per šešių mėnesių laikotarpį.

| (34) | Kai rinkos pajėgumų neužtenka visai ekonomiškai pagrįstai rizikai apdrausti, Institucija raštišku kurios nors ELPA valstybės prašymu arba savo iniciatyva gali patikslinti parduotinos rizikos šalių sąrašą. |
| --- | --- |

(34)

Kai rinkos pajėgumų neužtenka visai ekonomiškai pagrįstai rizikai apdrausti, Institucija raštišku kurios nors ELPA valstybės prašymu arba savo iniciatyva gali patikslinti parduotinos rizikos šalių sąrašą.

| (35) | Prieš ketindama pakeisti priedėlyje pateikiamą parduotinos rizikos šalių sąrašą Institucija konsultuosis su ELPA valstybėmis, privačiais kredito draudikais ir suinteresuotosiomis šalimis ir sieks iš jų gauti informacijos. Apie konsultacijas ir norimos gauti informacijos rūšis bus pranešta Institucijos interneto svetainėje. Konsultacijų laikotarpis paprastai bus ne ilgesnis kaip 20 darbo dienų. Kai remdamasi surinkta informacija Institucija nusprendžia pakeisti parduotinos rizikos šalių sąrašą, ji ELPA valstybėms praneša raštu ir sprendimą paskelbia savo interneto svetainėje. |
| --- | --- |

(35)

Prieš ketindama pakeisti priedėlyje pateikiamą parduotinos rizikos šalių sąrašą Institucija konsultuosis su ELPA valstybėmis, privačiais kredito draudikais ir suinteresuotosiomis šalimis ir sieks iš jų gauti informacijos. Apie konsultacijas ir norimos gauti informacijos rūšis bus pranešta Institucijos interneto svetainėje. Konsultacijų laikotarpis paprastai bus ne ilgesnis kaip 20 darbo dienų. Kai remdamasi surinkta informacija Institucija nusprendžia pakeisti parduotinos rizikos šalių sąrašą, ji ELPA valstybėms praneša raštu ir sprendimą paskelbia savo interneto svetainėje.

| (36) | Laikinas šalies pašalinimas iš parduotinos rizikos šalių sąrašo galios ne trumpiau kaip 12 mėnesių. Per tą laikotarpį pasirašyti draudimo polisai, susiję su laikinai iš sąrašo pašalinta šalimi, gali galioti ne ilgiau kaip 180 dienų nuo tos dienos, kurią baigia galioti laikinas pašalinimas iš sąrašo. Po tos dienos negalima pasirašyti naujų draudimo polisų. Likus trims mėnesiams iki laikino pašalinimo iš sąrašo galiojimo pabaigos Institucija nuspręs, ar pratęsti šalies pašalinimo iš sąrašo galiojimą. Nustačiusi, kad rinkos pajėgumų vis dar neužtenka visai ekonomiškai pagrįstai rizikai apdrausti, Institucija, atsižvelgdama į 33 punkte nustatytus veiksnius, pagal 35 punktą gali pratęsti laikino šalies pašalinimo iš sąrašo galiojimą. |
| --- | --- |

(36)

Laikinas šalies pašalinimas iš parduotinos rizikos šalių sąrašo galios ne trumpiau kaip 12 mėnesių. Per tą laikotarpį pasirašyti draudimo polisai, susiję su laikinai iš sąrašo pašalinta šalimi, gali galioti ne ilgiau kaip 180 dienų nuo tos dienos, kurią baigia galioti laikinas pašalinimas iš sąrašo. Po tos dienos negalima pasirašyti naujų draudimo polisų. Likus trims mėnesiams iki laikino pašalinimo iš sąrašo galiojimo pabaigos Institucija nuspręs, ar pratęsti šalies pašalinimo iš sąrašo galiojimą. Nustačiusi, kad rinkos pajėgumų vis dar neužtenka visai ekonomiškai pagrįstai rizikai apdrausti, Institucija, atsižvelgdama į 33 punkte nustatytus veiksnius, pagal 35 punktą gali pratęsti laikino šalies pašalinimo iš sąrašo galiojimą.

5.3   Įpareigojimas pranešti apie 18 punkto b ir c papunkčiuose nurodytas išimtis

| (37) | Institucijos šiuo metu turimi duomenys rodo, kad rinkoje gali būti atotrūkis, kiek tai susiję su 18 punkto b ir c papunkčiuose nurodyta rizika, ir todėl ši rizika yra neparduotina (15). Tačiau reikia atkreipti dėmesį į tai, kad draudimo trūkumas yra ne kiekvienoje ELPA valstybėje ir kad padėtis gali ilgainiui pasikeisti, nes privatusis sektorius gali susidomėti šiuo rinkos segmentu. Valstybės kišimasis turėtų būti leidžiamas tik dėl rizikos, kuri kitu atveju rinkoje nebūtų apdrausta. |
| --- | --- |

(37)

Institucijos šiuo metu turimi duomenys rodo, kad rinkoje gali būti atotrūkis, kiek tai susiję su 18 punkto b ir c papunkčiuose nurodyta rizika, ir todėl ši rizika yra neparduotina (15). Tačiau reikia atkreipti dėmesį į tai, kad draudimo trūkumas yra ne kiekvienoje ELPA valstybėje ir kad padėtis gali ilgainiui pasikeisti, nes privatusis sektorius gali susidomėti šiuo rinkos segmentu. Valstybės kišimasis turėtų būti leidžiamas tik dėl rizikos, kuri kitu atveju rinkoje nebūtų apdrausta.

| (38) | Dėl šių priežasčių, jeigu ELPA valstybė nori apdrausti 18 punkto b ar c papunkčiuose nurodytą riziką, ji pagal Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolą privalo parengti pranešimą Institucijai ir pranešime parodyti, kad kreipėsi į pagrindinius kredito draudikus ir tarpininkus toje ELPA valstybėje (16) ir suteikė jiems galimybę pateikti įrodymų, kad tokią riziką ten galima apdrausti. Jeigu tie kredito draudikai, gavę ELPA valstybės prašymą pateikti informaciją apie draudimo sąlygas ir draudimo sumas pagal rizikos, kurią ta ELPA valstybė nori drausti, rūšį, per 30 dienų nepateikia tai ELPA valstybei arba Institucijai tos informacijos arba jeigu iš pateiktos informacijos nematyti, kad tą riziką toje ELPA valstybėje galima apdrausti, Institucija riziką laikys laikinai neparduotina. |
| --- | --- |

(38)

Dėl šių priežasčių, jeigu ELPA valstybė nori apdrausti 18 punkto b ar c papunkčiuose nurodytą riziką, ji pagal Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolą privalo parengti pranešimą Institucijai ir pranešime parodyti, kad kreipėsi į pagrindinius kredito draudikus ir tarpininkus toje ELPA valstybėje (16) ir suteikė jiems galimybę pateikti įrodymų, kad tokią riziką ten galima apdrausti. Jeigu tie kredito draudikai, gavę ELPA valstybės prašymą pateikti informaciją apie draudimo sąlygas ir draudimo sumas pagal rizikos, kurią ta ELPA valstybė nori drausti, rūšį, per 30 dienų nepateikia tai ELPA valstybei arba Institucijai tos informacijos arba jeigu iš pateiktos informacijos nematyti, kad tą riziką toje ELPA valstybėje galima apdrausti, Institucija riziką laikys laikinai neparduotina.

5.4   Įpareigojimas pranešti kitais atvejais

| (39) | 18 punkto d papunktyje nurodytos rizikos atvejais atitinkama ELPA valstybė savo pranešime Institucijai pagal Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolą turi įrodyti, kad toje ELPA valstybėje eksportuotojai negali pasinaudoti draudimu dėl pasiūlos sutrikimo privačioje draudimo rinkoje, ypač iš atitinkamos ELPA valstybės pasitraukus pagrindiniam kredito draudikui, sumažėjus pajėgumui arba susiaurėjus siūlomų produktų įvairovei, palyginti su kitomis ELPA valstybėmis. |
| --- | --- |

(39)

18 punkto d papunktyje nurodytos rizikos atvejais atitinkama ELPA valstybė savo pranešime Institucijai pagal Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolą turi įrodyti, kad toje ELPA valstybėje eksportuotojai negali pasinaudoti draudimu dėl pasiūlos sutrikimo privačioje draudimo rinkoje, ypač iš atitinkamos ELPA valstybės pasitraukus pagrindiniam kredito draudikui, sumažėjus pajėgumui arba susiaurėjus siūlomų produktų įvairovei, palyginti su kitomis ELPA valstybėmis.

6   Taikymo data ir trukmė

| (40) | Institucija šiose gairėse išdėstytus principus taikys nuo jų priėmimo dienos iki 2018 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

(40)

Institucija šiose gairėse išdėstytus principus taikys nuo jų priėmimo dienos iki 2018 m. gruodžio 31 d.

---

(1)  Šios gairės atitinka 2012 m. gruodžio 6 d. Europos Komisijos komunikatą valstybėms narėms dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo trumpalaikiam eksporto kredito draudimui, OL C 392, 2012 12 19, p. 1.

(2)  OL L 120, 1998 4 23 ir EEE priedas Nr. 16, 1998 4 23, p. 1.

(3)  OL L 30, 2002 1 31 ir EEE priedas Nr. 7, 2002 1 31, p. 1.

(4)  OL L 228, 1973 8 16, p. 3, plg. su EEE susitarimo IX priedo 2 punktu.

(5)  Sprendime byloje C-142/87 Belgijos Karalystė prieš Europos Bendrijų Komisiją Europos Teisingumo Teismas nusprendė, kad pagalba eksportui ne tik Sąjungos viduje, bet ir už jos ribų gali turėti įtakos konkurencijai ir prekybai Sąjungos viduje. Eksporto kredito draudikai draudžia abi veiklos rūšis, todėl abiem joms teikiama pagalba gali daryti poveikį Sąjungos vidaus konkurencijai ir prekybai.

(6)  1991 m. gruodžio 19 d. Tarybos direktyva 91/674/EB dėl draudimo įmonių metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės (OL L 374, 1991 12 31, p. 7), su EEE susitarimu suderinta EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 7/94 (OL L 160, 1994 6 28; EEE priedas Nr. 17, 1994 6 28).

(7)  OL L 124, 2003 5 20, p. 36.

(8)  Kiekvienos atitinkamos kategorijos rizikai saugumo garanto priemokos intervalas buvo nustatytas remiantis vienų metų kredito įsipareigojimo neįvykdymo apsikeitimo sandorių palūkanų normų skirtumais, pagrįstais sudėtiniu reitingu, įskaitant visų trijų pagrindinių kredito reitingų agentūrų (Standard &Poor, Moody’s ir Fitch) reitingus per pastaruosius penkerius metus (2007–2011 m.), darant prielaidą, kad vidutinis trumpalaikio eksporto kredito draudimo susigrąžinimo santykis yra 40 %. Vėliau nustatyti nepertraukiami intervalai, siekiant labiau atsižvelgti į tai, kad rizikos priemoka laikui bėgant neišlieka pastovi.

(9)  Pirkėjų rizikos kategorijos yra pagrįstos kredito reitingais. Reitingus nebūtinai turi suteikti konkrečios reitingų agentūros. Nacionalinės reitingų sistemos arba reitingų sistemos, kurias naudoja bankai, taip pat yra priimtinos. Įmonėms be viešojo reitingo galėtų būti taikomas patikrinama informacija pagrįstas reitingas.

(10)  Saugumo garantą už 30 dienų draudimo sutartį galima gauti metinę rizikos priemoką dalijant iš 12.

(11)  Labai mažos rizikos kategorija apima riziką, prilygstančią Standard &Poor’s AAA, AA+, AA, AA–, A+, A, A– kredito reitingui.

(12)  Mažos rizikos kategorija apima riziką, prilygstančią Standard &Poor’s BBB+, BBB arba BBB– kredito reitingui.

(13)  Vidutinės rizikos kategorija apima riziką, prilygstančią Standard &Poor’s BB+, BB arba BB– kredito reitingui.

(14)  Didelės rizikos kategorija apima riziką, prilygstančią Standard &Poor’s B+, B arba B– kredito reitingui.

(15)  Žr. Europos Komisijos komunikato ES valstybėms narėms dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo trumpalaikiam eksporto kredito draudimui, 2012 12 6 (OL C 392, 2012 12 19, p. 1), 37 punktą.

(16)  Kredito draudikai ir tarpininkai, į kuriuos kreiptasi, turėtų būti reprezentatyvūs pagal siūlomus produktus (pavyzdžiui, specializuoti vienos rizikos rūšies draudimo teikėjai) ir savo draudimo rinkos dydį (pavyzdžiui, kartu apimti ne mažiau kaip 50 % rinkos).

Priedėlis

Parduotinos rizikos šalių sąrašas

| | Visos ES valstybės narės ir EEE ELPA valstybės |
| --- | --- |

Visos ES valstybės narės ir EEE ELPA valstybės

| | Australija |
| --- | --- |

Australija

| | Kanada |
| --- | --- |

Kanada

| | Japonija |
| --- | --- |

Japonija

| | Naujoji Zelandija |
| --- | --- |

Naujoji Zelandija

| | Šveicarija |
| --- | --- |

Šveicarija

| | Jungtinės Amerikos Valstijos |
| --- | --- |

Jungtinės Amerikos Valstijos

---

| 19.12.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 343/63 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 343/63

---

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJOS SPRENDIMAS

Nr. 258/13/COL

2013 m. birželio 19 d.

užbaigti oficialią tyrimo procedūrą dėl Narviko savivaldybės teisės į energiją pagal koncesiją pardavimo įmonei „Narvik Energi AS“ (NEAS) (Norvegija)

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJA (toliau – Institucija),

ATSIŽVELGDAMA į Europos ekonominės erdvės susitarimą (toliau – EEE susitarimas), ypač į 61–63 straipsnius ir 26 protokolą,

ATSIŽVELGDAMA į ELPA valstybių susitarimą dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo (toliau – Susitarimas dėl Priežiūros institucijos ir Teismo), ypač į 24 straipsnį,

ATSIŽVELGDAMA į Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teismo 3 protokolą (toliau – 3 protokolas), ypač į II dalies 7 straipsnio 2 dalį ir 13 straipsnio 1 dalį,

PAKVIETUSI suinteresuotąsias šalis teikti pastabas pagal minėtas nuostatas (1) ir į jas atsižvelgusi,

kadangi:

I.   FAKTAI

1.   Procedūra

| (1) | 2009 m. sausio 7 d. raštu prieš Narviko savivaldybę (toliau – Narvikas) paduotas skundas dėl Narviko teisės į energiją pagal koncesiją pardavimo įmonei „Narvik Energi AS“ (NEAS). Raštą institucija gavo ir įregistravo 2009 m. sausio 14 d. (2)2009 m. liepos 16 d. raštu (3) institucija paprašė Norvegijos institucijų pateikti papildomą informaciją. 2009 m. spalio 2 d. raštu (4) Norvegijos institucijos atsakė į prašymą pateikti informaciją. |
| --- | --- |

(1)

2009 m. sausio 7 d. raštu prieš Narviko savivaldybę (toliau – Narvikas) paduotas skundas dėl Narviko teisės į energiją pagal koncesiją pardavimo įmonei „Narvik Energi AS“ (NEAS). Raštą institucija gavo ir įregistravo 2009 m. sausio 14 d. (2)2009 m. liepos 16 d. raštu (3) institucija paprašė Norvegijos institucijų pateikti papildomą informaciją. 2009 m. spalio 2 d. raštu (4) Norvegijos institucijos atsakė į prašymą pateikti informaciją.

| (2) | 2011 m. gruodžio 14 d. institucija pradėjo procedūrą pagal Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teismo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalį priimdama sprendimą Nr. 393/11/COL (toliau – sprendimas Nr. 393/11/COL). 2012 m. vasario 23 d. raštu (5) Norvegijos institucijos pateikė pastabas dėl sprendimo. |
| --- | --- |

(2)

2011 m. gruodžio 14 d. institucija pradėjo procedūrą pagal Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teismo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalį priimdama sprendimą Nr. 393/11/COL (toliau – sprendimas Nr. 393/11/COL). 2012 m. vasario 23 d. raštu (5) Norvegijos institucijos pateikė pastabas dėl sprendimo.

| (3) | 2012 m. balandžio 26 d. sprendimas buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir EEE priede (6). 2012 m. gegužės 25 d. (7) institucija elektroniniu paštu gavo vienos suinteresuotosios šalies pastabas. 2012 m. birželio 28 d. (8) institucija elektroniniu paštu jas persiuntė Norvegijos institucijoms. 2012 m. lapkričio 30 d. raštu (9) Norvegijos institucijos pateikė papildomą informaciją. |
| --- | --- |

(3)

2012 m. balandžio 26 d. sprendimas buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir EEE priede (6). 2012 m. gegužės 25 d. (7) institucija elektroniniu paštu gavo vienos suinteresuotosios šalies pastabas. 2012 m. birželio 28 d. (8) institucija elektroniniu paštu jas persiuntė Norvegijos institucijoms. 2012 m. lapkričio 30 d. raštu (9) Norvegijos institucijos pateikė papildomą informaciją.

2.   Skundas

| (4) | Skunde teigiama, kad sudarydamas sutartį su NEAS dėl 128 GWh energijos pagal koncesiją per metus pardavimo per 50,5 metų laikotarpį Narvikas pardavė savo teises pirkti energiją pagal koncesiją gerokai žemesne nei rinkos kaina ir taip neteisėtai suteikė NEAS valstybės pagalbą. |
| --- | --- |

(4)

Skunde teigiama, kad sudarydamas sutartį su NEAS dėl 128 GWh energijos pagal koncesiją per metus pardavimo per 50,5 metų laikotarpį Narvikas pardavė savo teises pirkti energiją pagal koncesiją gerokai žemesne nei rinkos kaina ir taip neteisėtai suteikė NEAS valstybės pagalbą.

| (5) | Skunde toliau teigiama, kad sprendimą sudaryti sutartį Narviko savivaldybės taryba priėmė remdamasi neteisinga ir (arba) neišsamia informacija. Ekspertų išvados, kuriose kritiškai vertinama sutarties trukmė ir tai, kad paprastai sunku nustatyti elektros rinkos kainą, tariamai nebuvo pateiktos savivaldybės tarybai, kol ji dar nebuvo priėmusi sprendimo sudaryti sutartį. |
| --- | --- |

(5)

Skunde toliau teigiama, kad sprendimą sudaryti sutartį Narviko savivaldybės taryba priėmė remdamasi neteisinga ir (arba) neišsamia informacija. Ekspertų išvados, kuriose kritiškai vertinama sutarties trukmė ir tai, kad paprastai sunku nustatyti elektros rinkos kainą, tariamai nebuvo pateiktos savivaldybės tarybai, kol ji dar nebuvo priėmusi sprendimo sudaryti sutartį.

3.   Energijos pagal koncesiją sistema Norvegijoje

| (6) | Norvegijoje koncesija paprastai būtina didesnių hidroelektrinių veiklai vykdyti. Elektrinės, turinčios koncesijas naudoti krioklius, privalo tam tikrą per metus pagamintos energijos kiekį parduoti savivaldybei, kurios teritorijoje veikia. Elektros kiekis, kurį savivaldybė turi teisę nupirkti, vadinamas energija pagal koncesiją. Ši sistema įtvirtinta Pramoninio licencijavimo įstatymo 2 skirsnio 12 dalyje (10) ir Krioklių reguliavimo įstatymo 12 skirsnio 15 dalyje (11). |
| --- | --- |

(6)

Norvegijoje koncesija paprastai būtina didesnių hidroelektrinių veiklai vykdyti. Elektrinės, turinčios koncesijas naudoti krioklius, privalo tam tikrą per metus pagamintos energijos kiekį parduoti savivaldybei, kurios teritorijoje veikia. Elektros kiekis, kurį savivaldybė turi teisę nupirkti, vadinamas energija pagal koncesiją. Ši sistema įtvirtinta Pramoninio licencijavimo įstatymo 2 skirsnio 12 dalyje (10) ir Krioklių reguliavimo įstatymo 12 skirsnio 15 dalyje (11).

| (7) | Teisėkūros požiūriu tai aiškinama tuo, kad savivaldybėms turėtų būti užtikrintas pakankamas elektros energijos tiekimas teisinga kaina, todėl energijos pagal koncesiją kiekis nustatomas atsižvelgiant į bendrus kiekvienos atskiros savivaldybės elektros energijos poreikius (12) ir gali sudaryti iki 10 % per metus elektrinės pagamintos elektros energijos. Tačiau savivaldybėms netaikomi jokie apribojimai dėl energijos pagal koncesiją panaudojimo. Todėl savivaldybės gali ją savo nuožiūra suvartoti, parduoti ar kitaip panaudoti. |
| --- | --- |

(7)

Teisėkūros požiūriu tai aiškinama tuo, kad savivaldybėms turėtų būti užtikrintas pakankamas elektros energijos tiekimas teisinga kaina, todėl energijos pagal koncesiją kiekis nustatomas atsižvelgiant į bendrus kiekvienos atskiros savivaldybės elektros energijos poreikius (12) ir gali sudaryti iki 10 % per metus elektrinės pagamintos elektros energijos. Tačiau savivaldybėms netaikomi jokie apribojimai dėl energijos pagal koncesiją panaudojimo. Todėl savivaldybės gali ją savo nuožiūra suvartoti, parduoti ar kitaip panaudoti.

| (8) | Ši teisė nereiškia, kad savivaldybės privalo pirkti energiją pagal koncesiją. Iki 1983 m. suteiktoms koncesijoms plačiai taikoma sąlyga, kad savivaldybė, nusprendusi nepasinaudoti teise į energiją pagal koncesiją, praranda šią teisę ateityje. |
| --- | --- |

(8)

Ši teisė nereiškia, kad savivaldybės privalo pirkti energiją pagal koncesiją. Iki 1983 m. suteiktoms koncesijoms plačiai taikoma sąlyga, kad savivaldybė, nusprendusi nepasinaudoti teise į energiją pagal koncesiją, praranda šią teisę ateityje.

| (9) | Teisės aktuose įtvirtintos dvi energijos pagal koncesiją įkainojimo sistemos: pirmoji taikoma koncesijoms, suteiktoms iki 1959 m. balandžio 10 d., kita – koncesijoms, suteiktoms 1959 m. balandžio 10 d. ir vėliau. |
| --- | --- |

(9)

Teisės aktuose įtvirtintos dvi energijos pagal koncesiją įkainojimo sistemos: pirmoji taikoma koncesijoms, suteiktoms iki 1959 m. balandžio 10 d., kita – koncesijoms, suteiktoms 1959 m. balandžio 10 d. ir vėliau.

| (10) | Energijos pagal koncesijas, suteiktas iki 1959 m. balandžio 10 d., kaina apskaičiuojama kaip atskiros elektrinės savikainos funkcija su 20 % priemoka. Šis modelis, dar taikomas iki 1959 m. balandžio 10 d. suteiktoms koncesijoms, toliau vadinamas savikainos modeliu. Energija pagal koncesiją, parduota pagal šį įkainojimo modelį, toliau vadinama energija pagal koncesiją už savikainą. |
| --- | --- |

(10)

Energijos pagal koncesijas, suteiktas iki 1959 m. balandžio 10 d., kaina apskaičiuojama kaip atskiros elektrinės savikainos funkcija su 20 % priemoka. Šis modelis, dar taikomas iki 1959 m. balandžio 10 d. suteiktoms koncesijoms, toliau vadinamas savikainos modeliu. Energija pagal koncesiją, parduota pagal šį įkainojimo modelį, toliau vadinama energija pagal koncesiją už savikainą.

| (11) | Energijos pagal koncesijas, suteiktas po 1959 m. balandžio 10 d., kainą nustato Energetikos ir naftos ministerija atsižvelgdama į vidutines atrinktų šalies hidroelektrinių sąnaudas. Šis įkainojimo metodas toliau vadinamas ministerijos kainos metodu. Energija pagal koncesiją, parduodama pagal šį įkainojimo metodą, toliau vadinama energija pagal koncesiją už ministerijos kainą. |
| --- | --- |

(11)

Energijos pagal koncesijas, suteiktas po 1959 m. balandžio 10 d., kainą nustato Energetikos ir naftos ministerija atsižvelgdama į vidutines atrinktų šalies hidroelektrinių sąnaudas. Šis įkainojimo metodas toliau vadinamas ministerijos kainos metodu. Energija pagal koncesiją, parduodama pagal šį įkainojimo metodą, toliau vadinama energija pagal koncesiją už ministerijos kainą.

| (12) | Pramoninio licencijavimo įstatyme nustatyta, kad savivaldybių teisę į energiją pagal koncesiją Norvegijos vandens išteklių ir energetikos direktoratas (NVE) peržiūri po koncesijos suteikimo praėjus 20 metų. (13) Norvegijos institucijos paaiškino, kad NVE užbaigus peržiūrą gali būti pakoreguotas energijos pagal koncesiją kiekis, tačiau negali būti esminių pakeitimų, susijusių su savivaldybės teise į energiją pagal koncesiją. Dauguma Narviko teisių į energiją pagal koncesiją turi būti peržiūrėtos 2019 m. |
| --- | --- |

(12)

Pramoninio licencijavimo įstatyme nustatyta, kad savivaldybių teisę į energiją pagal koncesiją Norvegijos vandens išteklių ir energetikos direktoratas (NVE) peržiūri po koncesijos suteikimo praėjus 20 metų. (13) Norvegijos institucijos paaiškino, kad NVE užbaigus peržiūrą gali būti pakoreguotas energijos pagal koncesiją kiekis, tačiau negali būti esminių pakeitimų, susijusių su savivaldybės teise į energiją pagal koncesiją. Dauguma Narviko teisių į energiją pagal koncesiją turi būti peržiūrėtos 2019 m.

| (13) | Savivaldybės padengia energijos pagal koncesiją perdavimo tinklui išlaidas. |
| --- | --- |

(13)

Savivaldybės padengia energijos pagal koncesiją perdavimo tinklui išlaidas.

4.   Narviko energija pagal koncesiją

| (14) | Narvikas turi teisę į maždaug 128 GWh energijos pagal koncesiją per metus, įskaitant maždaug 116,3 GWh, kurie įkainojami pagal ministerijos kainos metodą, ir maždaug 11,7 GWh, kurie įkainojami pagal savikainos metodą. Norvegijos institucijos paaiškino, kad 2000 m. ministerijos kaina buvo apytiksliai lygi 0,10 NOK, o Håkviko ir Nygårdo atitinkama savikaina svyravo nuo 0,14 NOK iki 0,178 NOK.








  Elektrinės savininkas sandorio metu | Elektrinė | Apie GWh per metus | Įkainojimo metodas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| NEAS | Håkvikas ir Nygårdas | 11,7 | Savikaina |
| NEAS | Taraldsvikas | 1,0 | Ministerijos kaina |
| „Nordkraft“ | Sildvikas | 20,9 | Ministerijos kaina |
| „Statkraft“ | Skjomenas, Båtsvannas ir Nordalenas | 94,4 | Ministerijos kaina |

(14)

Narvikas turi teisę į maždaug 128 GWh energijos pagal koncesiją per metus, įskaitant maždaug 116,3 GWh, kurie įkainojami pagal ministerijos kainos metodą, ir maždaug 11,7 GWh, kurie įkainojami pagal savikainos metodą. Norvegijos institucijos paaiškino, kad 2000 m. ministerijos kaina buvo apytiksliai lygi 0,10 NOK, o Håkviko ir Nygårdo atitinkama savikaina svyravo nuo 0,14 NOK iki 0,178 NOK.

Elektrinės savininkas sandorio metu

Elektrinė

Apie GWh per metus

Įkainojimo metodas

NEAS

Håkvikas ir Nygårdas

11,7

Savikaina

NEAS

Taraldsvikas

1,0

Ministerijos kaina

„Nordkraft“

Sildvikas

20,9

Ministerijos kaina

„Statkraft“

Skjomenas, Båtsvannas ir Nordalenas

94,4

Ministerijos kaina

5.   „Narvik Energi AS“ (NEAS)

| (15) | NEAS veikia Nordlando apskrities Narviko savivaldybėje. Ji gamina ir parduoda elektros energiją. Iki 2001 m. NEAS nuosavybės teise visiškai priklausė Narviko savivaldybei. 2001 m. Narvikas pardavė 49,99 % savo akcijų dviem energetikos įmonėms – „Vesterålskraft AS“ ir „Hålogalandskraft AS“. |
| --- | --- |

(15)

NEAS veikia Nordlando apskrities Narviko savivaldybėje. Ji gamina ir parduoda elektros energiją. Iki 2001 m. NEAS nuosavybės teise visiškai priklausė Narviko savivaldybei. 2001 m. Narvikas pardavė 49,99 % savo akcijų dviem energetikos įmonėms – „Vesterålskraft AS“ ir „Hålogalandskraft AS“.

| (16) | 2006 m. įvykus susijungimui ir 2009 m. pakeitus pavadinimą, NEAS dabar yra įmonės „Nordkraft AS“ („Nordkraft“) dalis. |
| --- | --- |

(16)

2006 m. įvykus susijungimui ir 2009 m. pakeitus pavadinimą, NEAS dabar yra įmonės „Nordkraft AS“ („Nordkraft“) dalis.

6.   Įvykiai, nulėmę energijos pagal koncesiją pardavimą

| (17) | Iki 1998 m. pabaigos pagal trumpalaikes ir ilgalaikes sutartis Narvikas pardavė NEAS visą savo teisę į maždaug 128 GWh energijos pagal koncesiją per metus. Tačiau 1999 m. pradžioje, žlugus susitarimui su NEAS, Narvikas pardavė savo energiją pagal koncesiją energijos biržoje neatidėliotino atsiskaitymo kainomis. |
| --- | --- |

(17)

Iki 1998 m. pabaigos pagal trumpalaikes ir ilgalaikes sutartis Narvikas pardavė NEAS visą savo teisę į maždaug 128 GWh energijos pagal koncesiją per metus. Tačiau 1999 m. pradžioje, žlugus susitarimui su NEAS, Narvikas pardavė savo energiją pagal koncesiją energijos biržoje neatidėliotino atsiskaitymo kainomis.

| (18) | 1999 m. kovo mėn. savivaldybė surengė savivaldybės energijos pagal koncesiją pardavimo iki 1999 m. pabaigos konkursą. 1999 m. kovo 30 d. Narvikas pasirašė sutartį su didžiausią kainą pasiūliusiu konkurso dalyviu „Kraftinor AS“. Kaina buvo lygi 109,50 NOK už MWh. Kadangi Narvikas už energiją pagal koncesiją sumokėjo 111,10 NOK už MWh ir 20 NOK už MWh – už energijos perdavimą, pagal šią sutartį jis patyrė maždaug 2,3 mln. NOK nuostolių. Iš pradžių Narvikas tikėjosi uždirbti 3,5 mln. NOK. |
| --- | --- |

(18)

1999 m. kovo mėn. savivaldybė surengė savivaldybės energijos pagal koncesiją pardavimo iki 1999 m. pabaigos konkursą. 1999 m. kovo 30 d. Narvikas pasirašė sutartį su didžiausią kainą pasiūliusiu konkurso dalyviu „Kraftinor AS“. Kaina buvo lygi 109,50 NOK už MWh. Kadangi Narvikas už energiją pagal koncesiją sumokėjo 111,10 NOK už MWh ir 20 NOK už MWh – už energijos perdavimą, pagal šią sutartį jis patyrė maždaug 2,3 mln. NOK nuostolių. Iš pradžių Narvikas tikėjosi uždirbti 3,5 mln. NOK.

| (19) | Pagal 1999 m. spalio 19 d. savivaldybės tarybos vykdomojo komiteto (toliau – vykdomasis komitetas) rekomendaciją savivaldybės tarybai bendras savivaldybės energijos pagal koncesiją tvarkymo tikslas turėtų būti maksimaliai padidinti ilgalaikę grąžą ir užtikrinti stabilų planavimą. Yra keturi siūlomos šio tikslo įgyvendinimo strategijos aspektai:






  1) | energija pagal koncesiją parduodama didžiausią kainą pasiūliusiam konkurso dalyviui pagal ilgalaikes sutartis su fiksuota grąža, į jas įtraukiant kainos tikslinimo nuostatas, kuriomis užtikrinamos papildomos pajamos, jeigu sutarties galiojimo laikotarpiu kainos padidėja gerokai daugiau nei planuota; |
| --- | --- | --- |

(19)

Pagal 1999 m. spalio 19 d. savivaldybės tarybos vykdomojo komiteto (toliau – vykdomasis komitetas) rekomendaciją savivaldybės tarybai bendras savivaldybės energijos pagal koncesiją tvarkymo tikslas turėtų būti maksimaliai padidinti ilgalaikę grąžą ir užtikrinti stabilų planavimą. Yra keturi siūlomos šio tikslo įgyvendinimo strategijos aspektai:

1)

energija pagal koncesiją parduodama didžiausią kainą pasiūliusiam konkurso dalyviui pagal ilgalaikes sutartis su fiksuota grąža, į jas įtraukiant kainos tikslinimo nuostatas, kuriomis užtikrinamos papildomos pajamos, jeigu sutarties galiojimo laikotarpiu kainos padidėja gerokai daugiau nei planuota;

| 2) | siekiant diversifikuoti riziką, energija pagal koncesiją parduodama pagal skirtingas įvairios trukmės sutartis; |
| --- | --- |

2)

siekiant diversifikuoti riziką, energija pagal koncesiją parduodama pagal skirtingas įvairios trukmės sutartis;

| 3) | merui suteikti įgaliojimai sudaryti sutartis vadovaujantis savivaldybės tarybos patvirtinta strategija; |
| --- | --- |

3)

merui suteikti įgaliojimai sudaryti sutartis vadovaujantis savivaldybės tarybos patvirtinta strategija;

| 4) | pajamos, gautos pardavus energiją pagal koncesiją, pervedamos į fondą, kuris panaudojamas remiantis savivaldybės tarybos sprendimais. |
| --- | --- |

4)

pajamos, gautos pardavus energiją pagal koncesiją, pervedamos į fondą, kuris panaudojamas remiantis savivaldybės tarybos sprendimais.

| (20) | Savivaldybės taryba patvirtino vykdomojo komiteto rekomendaciją su viena mero pasiūlyta pataisa, kuri patvirtinta iš dalies pakeitus strategiją: užuot merui aiškiai „suteikus įgaliojimus sudaryti sutartis vadovaujantis savivaldybės tarybos patvirtinta strategija“, galutiniame sprendime nustatyta, kad, „įgyvendinant šią strategiją, pirmiausia NEAS kviečiama aptarti jos interesus šiuo klausimu, nurodytus lapkričio 9 d. įmonės rašte savivaldybei“. |
| --- | --- |

(20)

Savivaldybės taryba patvirtino vykdomojo komiteto rekomendaciją su viena mero pasiūlyta pataisa, kuri patvirtinta iš dalies pakeitus strategiją: užuot merui aiškiai „suteikus įgaliojimus sudaryti sutartis vadovaujantis savivaldybės tarybos patvirtinta strategija“, galutiniame sprendime nustatyta, kad, „įgyvendinant šią strategiją, pirmiausia NEAS kviečiama aptarti jos interesus šiuo klausimu, nurodytus lapkričio 9 d. įmonės rašte savivaldybei“.

| (21) | 1999 m. lapkričio 9 d. rašte NEAS išreiškė abejones dėl siūlomos strategijos parduoti energiją pagal koncesiją pagal skirtingas įvairios trukmės sutartis siekiant diversifikuoti riziką. Vietoj to NEAS pasiūlė vieną ilgalaikę sutartį („pavyzdžiui 50 metų“) ir buvo pasirengusi į sutartį su Narviku įtraukti kainos tikslinimo sąlygą. |
| --- | --- |

(21)

1999 m. lapkričio 9 d. rašte NEAS išreiškė abejones dėl siūlomos strategijos parduoti energiją pagal koncesiją pagal skirtingas įvairios trukmės sutartis siekiant diversifikuoti riziką. Vietoj to NEAS pasiūlė vieną ilgalaikę sutartį („pavyzdžiui 50 metų“) ir buvo pasirengusi į sutartį su Narviku įtraukti kainos tikslinimo sąlygą.

| (22) | 1999 m. balandžio 15 d. rašte NEAS išreiškė savo interesą sudaryti ilgalaikę sutartį dėl energijos pagal koncesiją, visų pirma iš anksto sumokant vienkartinę sumą, arba ilgalaikę nuomos sutartį (iš pradžių siūlytas 60 metų laikotarpis), pagal kurią Narvikui būtų mokama kartą per metus. |
| --- | --- |

(22)

1999 m. balandžio 15 d. rašte NEAS išreiškė savo interesą sudaryti ilgalaikę sutartį dėl energijos pagal koncesiją, visų pirma iš anksto sumokant vienkartinę sumą, arba ilgalaikę nuomos sutartį (iš pradžių siūlytas 60 metų laikotarpis), pagal kurią Narvikui būtų mokama kartą per metus.

| (23) | Be energijos pagal koncesiją klausimo, diskusijos kilo ir dėl būsimo NEAS vaidmens rinkoje bei Narviko, kaip NEAS savininko, vaidmens. |
| --- | --- |

(23)

Be energijos pagal koncesiją klausimo, diskusijos kilo ir dėl būsimo NEAS vaidmens rinkoje bei Narviko, kaip NEAS savininko, vaidmens.

| (24) | Norvegijos institucijų teigimu, NEAS tuo metu stebėjo, kaip regionuose intensyviai konsolidavosi energetikos įmonės ir į vietos rinkas atėjo nacionaliniai ir (arba) tarptautiniai operatoriai. NEAS reikėjo sustiprinti nuosavą kapitalą, kad galėtų įsigyti kitų elektros energijos įmonių akcijų, ypač „Nordkraft AS“. NEAS su „Hålogaland Kraft AS“ ir „Vesterålskraft AS“ taip pat pasirašė ketinimo įsteigti regioninę gamybos įmonę ir regioninę energijos perdavimo įmonę protokolus. Buvo numatyta, kad šie pakeitimai įsigalios nuo 2001 m. sausio 1 d. Kad NEAS galėtų užbaigti šiuos sandorius, kartu panaudodama nuosavą ir skolintą kapitalą, tikėtasi, jog Narvikas, vienintelis NEAS savininkas, papildomai padidins NEAS nuosavą kapitalą. |
| --- | --- |

(24)

Norvegijos institucijų teigimu, NEAS tuo metu stebėjo, kaip regionuose intensyviai konsolidavosi energetikos įmonės ir į vietos rinkas atėjo nacionaliniai ir (arba) tarptautiniai operatoriai. NEAS reikėjo sustiprinti nuosavą kapitalą, kad galėtų įsigyti kitų elektros energijos įmonių akcijų, ypač „Nordkraft AS“. NEAS su „Hålogaland Kraft AS“ ir „Vesterålskraft AS“ taip pat pasirašė ketinimo įsteigti regioninę gamybos įmonę ir regioninę energijos perdavimo įmonę protokolus. Buvo numatyta, kad šie pakeitimai įsigalios nuo 2001 m. sausio 1 d. Kad NEAS galėtų užbaigti šiuos sandorius, kartu panaudodama nuosavą ir skolintą kapitalą, tikėtasi, jog Narvikas, vienintelis NEAS savininkas, papildomai padidins NEAS nuosavą kapitalą.

| (25) | 1999 m. gruodžio 16 d. savivaldybės tarybos susirinkime nuspręsta, kad savivaldybės nuosavybės dalį įmonėje NEAS, įmonės kapitalo poreikius ir energijos pagal koncesiją tvarkymo klausimą kartu turėtų vertinti derybinė grupė, sudaryta iš mero, vicemero, opozicijos vadovo, savivaldybės administracijos direktoriaus, jo pavaduotojo ir pirkimų skyriaus vadovo (toliau – derybinė grupė). |
| --- | --- |

(25)

1999 m. gruodžio 16 d. savivaldybės tarybos susirinkime nuspręsta, kad savivaldybės nuosavybės dalį įmonėje NEAS, įmonės kapitalo poreikius ir energijos pagal koncesiją tvarkymo klausimą kartu turėtų vertinti derybinė grupė, sudaryta iš mero, vicemero, opozicijos vadovo, savivaldybės administracijos direktoriaus, jo pavaduotojo ir pirkimų skyriaus vadovo (toliau – derybinė grupė).

7.   Išorės vertinimai

| (26) | Siekdama įvertinti energiją pagal koncesiją už ministerijos kainą, NEAS pavedė „Arthur Andersen“ (AA) ir „Deloitte & Touche“ (DT) parengti dvi ataskaitas. AA ataskaitoje taikoma grynosios esamos vertės (GEV) metodika, tačiau pagrindinės prielaidos joje išsamiau neaprašomos. DT ataskaitoje taip pat taikoma GEV metodika, tačiau atitinkamos prielaidos ir skaičiavimai joje aprašyti plačiau nei AA ataskaitoje. Pavyzdžiui, DT ataskaitoje išsamiai paaiškinta, kaip reikiama grąža nustatoma pagal kapitalo įkainojimo modelį (KĮM) ir kaip nustatoma vidutinė svertinė kapitalo kaina (VSKK). Analizėje taip pat išsamiai aprašoma, kaip apskaičiuota koncesijos kaina, ir pateikiama jautrumo analizė, paremta kitais elektros energijos kainos pokyčiais ir VSKK. |
| --- | --- |

(26)

Siekdama įvertinti energiją pagal koncesiją už ministerijos kainą, NEAS pavedė „Arthur Andersen“ (AA) ir „Deloitte & Touche“ (DT) parengti dvi ataskaitas. AA ataskaitoje taikoma grynosios esamos vertės (GEV) metodika, tačiau pagrindinės prielaidos joje išsamiau neaprašomos. DT ataskaitoje taip pat taikoma GEV metodika, tačiau atitinkamos prielaidos ir skaičiavimai joje aprašyti plačiau nei AA ataskaitoje. Pavyzdžiui, DT ataskaitoje išsamiai paaiškinta, kaip reikiama grąža nustatoma pagal kapitalo įkainojimo modelį (KĮM) ir kaip nustatoma vidutinė svertinė kapitalo kaina (VSKK). Analizėje taip pat išsamiai aprašoma, kaip apskaičiuota koncesijos kaina, ir pateikiama jautrumo analizė, paremta kitais elektros energijos kainos pokyčiais ir VSKK.

| (27) | Narvikas pavedė „Danske Securities“ parengti dvi ataskaitas (toliau - DS1 ir DS2). Pirmoje ataskaitoje DS1 „Danske Securities“ buvo pavesta įvertinti, ar savivaldybė turėtų rinkoje parduoti savo teisę į energiją pagal koncesiją, ar perduoti ją NEAS. DS1 ataskaitoje „Danske Securities“ savo iniciatyva pateikė teisės į energiją pagal koncesiją vertinimą 50 metų laikotarpiui. Be prielaidų dėl būsimų elektros energijos kainų pokyčių, „Danske Securities“ taip pat pateikė minimalius paaiškinimus, kaip buvo nustatyta teisės į energiją pagal koncesiją vertė. |
| --- | --- |

(27)

Narvikas pavedė „Danske Securities“ parengti dvi ataskaitas (toliau - DS1 ir DS2). Pirmoje ataskaitoje DS1 „Danske Securities“ buvo pavesta įvertinti, ar savivaldybė turėtų rinkoje parduoti savo teisę į energiją pagal koncesiją, ar perduoti ją NEAS. DS1 ataskaitoje „Danske Securities“ savo iniciatyva pateikė teisės į energiją pagal koncesiją vertinimą 50 metų laikotarpiui. Be prielaidų dėl būsimų elektros energijos kainų pokyčių, „Danske Securities“ taip pat pateikė minimalius paaiškinimus, kaip buvo nustatyta teisės į energiją pagal koncesiją vertė.

| (28) | Rengdama DS2 ataskaitą „Danske Securities“ kreipėsi į tris rinkos operatorius - „CBF Kraftmegling AS“ (CBF), „Norwegian Energy Brokers AS“ (NEB) ir „Statkraft SF“ („Statskraft“) – dėl numatomų kainų ir sąnaudų. Remdamasi šiais vertinimais „Danske Securities“ nustatė apytikrę teisės į energiją pagal koncesiją rinkos kainą. CBF numatė, kad pagal bazinį scenarijų jos vertė bus lygi 127 mln. NOK. NEB vertinimu, vertė pagal bazinį scenarijų sudarys 75 mln. NOK. Kadangi NEB nepatikslino numatytų kainų ir sąnaudų atsižvelgdamas į infliaciją, „Danske Securities“ pabrėžė, kad, jų manymu, NEB skaičiavimai nėra patikimi. „Statkraft“ vertinimu, pagal bazinį scenarijų vertė svyruoja nuo 115 iki 140 mln. NOK. Remdamasi šiais trimis įvertinimais, „Danske Securities“ priėjo išvadą, kad teisės į energiją pagal koncesiją vertė pagal bazinį scenarijų turėtų svyruoti nuo 100 iki 140 mln. NOK. |
| --- | --- |

(28)

Rengdama DS2 ataskaitą „Danske Securities“ kreipėsi į tris rinkos operatorius - „CBF Kraftmegling AS“ (CBF), „Norwegian Energy Brokers AS“ (NEB) ir „Statkraft SF“ („Statskraft“) – dėl numatomų kainų ir sąnaudų. Remdamasi šiais vertinimais „Danske Securities“ nustatė apytikrę teisės į energiją pagal koncesiją rinkos kainą. CBF numatė, kad pagal bazinį scenarijų jos vertė bus lygi 127 mln. NOK. NEB vertinimu, vertė pagal bazinį scenarijų sudarys 75 mln. NOK. Kadangi NEB nepatikslino numatytų kainų ir sąnaudų atsižvelgdamas į infliaciją, „Danske Securities“ pabrėžė, kad, jų manymu, NEB skaičiavimai nėra patikimi. „Statkraft“ vertinimu, pagal bazinį scenarijų vertė svyruoja nuo 115 iki 140 mln. NOK. Remdamasi šiais trimis įvertinimais, „Danske Securities“ priėjo išvadą, kad teisės į energiją pagal koncesiją vertė pagal bazinį scenarijų turėtų svyruoti nuo 100 iki 140 mln. NOK.

| (29) | Šių keturių ataskaitų rezultatai apibendrinti toliau pateiktoje lentelėje. Toliau jos kartu vadinamos keturiomis ataskaitomis.











  Ataskaita | Ataskaitą parengė | Ataskaitos data | Ataskaitą parengti užsakė | Įvertintas energijos pagal koncesiją kiekis (GWh) (14) | Laikotarpis (metais) | Numatoma GEV (mln. NOK) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AA | „Arthur Andersen“ | 1999 5 20 | NEAS | 115,3 | 50 | 71,4–117,4 (15) |
| DS1 | „Danske Securities“ | 2000 2 14 | Narvikas | 116,3 | 50 | 80–145 |
| DS2 | „Danske Securities“ | 2000 2 23 | Narvikas | 116,3 | 50 | 100–140 |
| DT | „Deloitte & Touche“ | 2000 5 3 | NEAS | 116,3 | 50,5 | 110–130 |

(29)

Šių keturių ataskaitų rezultatai apibendrinti toliau pateiktoje lentelėje. Toliau jos kartu vadinamos keturiomis ataskaitomis.

Ataskaita

Ataskaitą parengė

Ataskaitos data

Ataskaitą parengti užsakė

Įvertintas energijos pagal koncesiją kiekis (GWh) (14)

Laikotarpis (metais)

Numatoma GEV (mln. NOK)

AA

„Arthur Andersen“

1999 5 20

NEAS

115,3

50

71,4–117,4 (15)

DS1

„Danske Securities“

2000 2 14

Narvikas

116,3

50

80–145

DS2

„Danske Securities“

2000 2 23

Narvikas

116,3

50

100–140

DT

„Deloitte & Touche“

2000 5 3

NEAS

116,3

50,5

110–130

8.   Vidaus vertinimai

| (30) | Be išorinių konsultacijų, Narviko savivaldybės pirkimų skyriaus vadovas atliko ir savo vertinimus. |
| --- | --- |

(30)

Be išorinių konsultacijų, Narviko savivaldybės pirkimų skyriaus vadovas atliko ir savo vertinimus.

| (31) | 1999 m. spalio mėn. vykdomajam komitetui pateiktame pirmame vertinime jis priėjo išvadą, kad dėl ilgalaikių sutarčių (10–40 metų) bendra savivaldybės rizika buvo didelė. |
| --- | --- |

(31)

1999 m. spalio mėn. vykdomajam komitetui pateiktame pirmame vertinime jis priėjo išvadą, kad dėl ilgalaikių sutarčių (10–40 metų) bendra savivaldybės rizika buvo didelė.

| (32) | 2000 m. kovo 16 d. derybinei grupei pateiktame antrame vertinime aptariamos įvairios energijos pagal koncesiją tvarkymo galimybės. Tačiau iki to laiko derybinė grupė susiaurino jo įgaliojimus iki rizikos, atsiskaitymo laiko, mokestinių pasekmių ir maksimalaus pelno didinimo vertinimo pagal tris scenarijus (visais atvejais Narvikas perduotų NEAS teisę į energiją pagal koncesiją 50 metų laikotarpiui ir sumažintų nuosavybės dalį įmonėje NEAS). Neatsižvelgiant į tai, antrame vertinime pirkimų skyriaus vadovas ir toliau dėmesį kreipė į sutarties trukmės svarbą. Vertindamas teisės į energiją pagal koncesiją ribinę vertę laikui bėgant, jis nustatė, kad, „...sudarius ilgalaikę sutartį, pvz., 50 metų terminui, mes, kaip pardavėjai, gausime labai nedidelę pridėtinę vertę, palyginti su verte, kurią gautume sudarius sutartį trumpesniam terminui (pvz., 83 mln. NOK, kai sutartis pasirašoma 20 metų)“. |
| --- | --- |

(32)

2000 m. kovo 16 d. derybinei grupei pateiktame antrame vertinime aptariamos įvairios energijos pagal koncesiją tvarkymo galimybės. Tačiau iki to laiko derybinė grupė susiaurino jo įgaliojimus iki rizikos, atsiskaitymo laiko, mokestinių pasekmių ir maksimalaus pelno didinimo vertinimo pagal tris scenarijus (visais atvejais Narvikas perduotų NEAS teisę į energiją pagal koncesiją 50 metų laikotarpiui ir sumažintų nuosavybės dalį įmonėje NEAS). Neatsižvelgiant į tai, antrame vertinime pirkimų skyriaus vadovas ir toliau dėmesį kreipė į sutarties trukmės svarbą. Vertindamas teisės į energiją pagal koncesiją ribinę vertę laikui bėgant, jis nustatė, kad, „...sudarius ilgalaikę sutartį, pvz., 50 metų terminui, mes, kaip pardavėjai, gausime labai nedidelę pridėtinę vertę, palyginti su verte, kurią gautume sudarius sutartį trumpesniam terminui (pvz., 83 mln. NOK, kai sutartis pasirašoma 20 metų)“.

| (33) | Po vidaus diskusijų dėl ilgalaikės sutarties pranašumų ir trūkumų derybinė grupė pateikė savivaldybės tarybai rekomendaciją sudaryti sutartį 50,5 metų terminui, kad būtų sumažinta savivaldybės rizika ir užtikrintas ilgalaikis planavimas. |
| --- | --- |

(33)

Po vidaus diskusijų dėl ilgalaikės sutarties pranašumų ir trūkumų derybinė grupė pateikė savivaldybės tarybai rekomendaciją sudaryti sutartį 50,5 metų terminui, kad būtų sumažinta savivaldybės rizika ir užtikrintas ilgalaikis planavimas.

9.   Energijos pagal koncesiją pardavimas

| (34) | NEAS siekė įsigyti tik 116,3 GWh energijos pagal koncesiją už ministerijos kainą. Tačiau vykstant deryboms su įmone Narvikas primygtinai reikalavo, kad būtų nupirkta visa jos teisė į energiją pagal koncesiją ir kad 11,7 GWh energijos pagal koncesiją už savikainą būtų sujungta su energija pagal koncesiją už ministerijos kainą. |
| --- | --- |

(34)

NEAS siekė įsigyti tik 116,3 GWh energijos pagal koncesiją už ministerijos kainą. Tačiau vykstant deryboms su įmone Narvikas primygtinai reikalavo, kad būtų nupirkta visa jos teisė į energiją pagal koncesiją ir kad 11,7 GWh energijos pagal koncesiją už savikainą būtų sujungta su energija pagal koncesiją už ministerijos kainą.

| (35) | 2000 m. gegužės mėn. šalys galiausiai susitarė dėl visos 128 GWh energijos pagal koncesiją ir pagal susitarimą NEAS turėjo sumokėti 120 mln. NOK už energiją pagal koncesiją už ministerijos kainą ir 6 mln. NOK – už energiją pagal koncesiją už savikainą. |
| --- | --- |

(35)

2000 m. gegužės mėn. šalys galiausiai susitarė dėl visos 128 GWh energijos pagal koncesiją ir pagal susitarimą NEAS turėjo sumokėti 120 mln. NOK už energiją pagal koncesiją už ministerijos kainą ir 6 mln. NOK – už energiją pagal koncesiją už savikainą.

| (36) | 2000 m. gegužės 25 d. savivaldybės taryba oficialiai nusprendė, kad savivaldybė turėtų NEAS parduoti teisę į 128 GWh energiją pagal koncesiją per metus už 126 mln. NOK per 50,5 metų laikotarpį. |
| --- | --- |

(36)

2000 m. gegužės 25 d. savivaldybės taryba oficialiai nusprendė, kad savivaldybė turėtų NEAS parduoti teisę į 128 GWh energiją pagal koncesiją per metus už 126 mln. NOK per 50,5 metų laikotarpį.

| (37) | 2000 m. spalio 16 d. Narvikas ir NEAS įformino susitarimą pasirašydami sutartį, pagal kurią Narvikas pardavė teisę į energiją pagal koncesiją pirmiau nurodytomis sąlygomis. Sutartyje nebuvo numatytas kainos tikslinimo mechanizmas, o lėšos turėjo būti sumokėtos iš anksto vienkartine suma. |
| --- | --- |

(37)

2000 m. spalio 16 d. Narvikas ir NEAS įformino susitarimą pasirašydami sutartį, pagal kurią Narvikas pardavė teisę į energiją pagal koncesiją pirmiau nurodytomis sąlygomis. Sutartyje nebuvo numatytas kainos tikslinimo mechanizmas, o lėšos turėjo būti sumokėtos iš anksto vienkartine suma.

| (38) | 2000 lapkričio 29 d. Narvikas ir NEAS pasirašė papildomą susitarimą, pagal kurį NEAS įsipareigojo už teisę į energiją pagal koncesiją sumokėti Narvikui 60 mln. NOK grynaisiais, o likusi 66 mln. NOK suma turėjo būti įmokėta kaip NEAS (kurios 100 % akcijų tuo metu nuosavybės teise priklausė savivaldybei) nuosavo kapitalo dalis. |
| --- | --- |

(38)

2000 lapkričio 29 d. Narvikas ir NEAS pasirašė papildomą susitarimą, pagal kurį NEAS įsipareigojo už teisę į energiją pagal koncesiją sumokėti Narvikui 60 mln. NOK grynaisiais, o likusi 66 mln. NOK suma turėjo būti įmokėta kaip NEAS (kurios 100 % akcijų tuo metu nuosavybės teise priklausė savivaldybei) nuosavo kapitalo dalis.

10.   NEAS akcijų pardavimas

| (39) | 2001 m. Narvikas perdavė 49,99 % turimų NEAS akcijų įmonėms „Vesterålskraft AS“ ir „Hålogalandskraft AS“. |
| --- | --- |

(39)

2001 m. Narvikas perdavė 49,99 % turimų NEAS akcijų įmonėms „Vesterålskraft AS“ ir „Hålogalandskraft AS“.

11.   Norvegijos institucijų pastabos

| (40) | Norvegijos institucijos mano, kad sutartis su NEAS buvo sudaryta rinkos sąlygomis. Pirmiausia jos pabrėžia, jog susitarimas buvo sudarytas dėl to, kad Narviko finansinė padėtis buvo įtempta ir savivaldybei reikėjo likvidaus kapitalo. Antra, kad NEAS būtų restruktūrizuota sukuriant didesnę regioninę įmonę, buvo reikalinga rekapitalizacija. Galiausiai, kai buvo pasirašoma sutartis, savivaldybė nuostolingai pardavinėjo energiją pagal koncesiją, nes energijos pagal koncesiją kaina buvo didesnė nei siūloma rinkoje. Pavyzdžiui, 1999 m. balandžio–gruodžio mėn. Narvikas parduodamas energiją pagal koncesiją neteko 2,3 mln. NOK. |
| --- | --- |

(40)

Norvegijos institucijos mano, kad sutartis su NEAS buvo sudaryta rinkos sąlygomis. Pirmiausia jos pabrėžia, jog susitarimas buvo sudarytas dėl to, kad Narviko finansinė padėtis buvo įtempta ir savivaldybei reikėjo likvidaus kapitalo. Antra, kad NEAS būtų restruktūrizuota sukuriant didesnę regioninę įmonę, buvo reikalinga rekapitalizacija. Galiausiai, kai buvo pasirašoma sutartis, savivaldybė nuostolingai pardavinėjo energiją pagal koncesiją, nes energijos pagal koncesiją kaina buvo didesnė nei siūloma rinkoje. Pavyzdžiui, 1999 m. balandžio–gruodžio mėn. Narvikas parduodamas energiją pagal koncesiją neteko 2,3 mln. NOK.

| (41) | Dėl reguliavimo rizikos Norvegijos institucijos paaiškino, kad visą riziką prisiima NEAS. Jos teigia, kad rizika gali kilti ne dėl energijos pagal koncesiją kiekio padidėjimo, o dėl jo sumažėjimo, dėl to sumažėtų ir tikimybė gauti pagalbą. |
| --- | --- |

(41)

Dėl reguliavimo rizikos Norvegijos institucijos paaiškino, kad visą riziką prisiima NEAS. Jos teigia, kad rizika gali kilti ne dėl energijos pagal koncesiją kiekio padidėjimo, o dėl jo sumažėjimo, dėl to sumažėtų ir tikimybė gauti pagalbą.

| (42) | Norvegijos institucijos teigia, kad 50,5 metų susitarimui taikytinas lyginamasis rinkos kriterijus yra galutinis elektrinės pardavimas ir kad NEAS pasiūlytos kainos, jas atitinkamai pakoregavus atsižvelgiant į skirtumus, atitiko elektrinių pardavimo kainas tuo laikotarpiu. |
| --- | --- |

(42)

Norvegijos institucijos teigia, kad 50,5 metų susitarimui taikytinas lyginamasis rinkos kriterijus yra galutinis elektrinės pardavimas ir kad NEAS pasiūlytos kainos, jas atitinkamai pakoregavus atsižvelgiant į skirtumus, atitiko elektrinių pardavimo kainas tuo laikotarpiu.

| (43) | Duomenis apie elektrinių pardavimą 2000 m. Norvegijos institucijos ėmė iš vadinamosios 2000 m. realios elektros energijos rinkos apžvalgos, kurią parengė „Pareto“ (toliau - „Pareto“ apžvalga). Remiantis šia apžvalga paaiškėja, kad 2000 m. parduotų elektrinių rinkos kainos svyravo nuo 1,64 iki 1,77 NOK už KWh metinių gamybos pajėgumų. Narviko teisė į energiją pagal koncesiją parduota už maždaug 1,00 NOK už KWh metinių gamybos pajėgumų. Norvegijos institucijų teigimu, šių verčių skirtumus galima paaiškinti atsižvelgiant į toliau nurodytus veiksnius. |
| --- | --- |

(43)

Duomenis apie elektrinių pardavimą 2000 m. Norvegijos institucijos ėmė iš vadinamosios 2000 m. realios elektros energijos rinkos apžvalgos, kurią parengė „Pareto“ (toliau - „Pareto“ apžvalga). Remiantis šia apžvalga paaiškėja, kad 2000 m. parduotų elektrinių rinkos kainos svyravo nuo 1,64 iki 1,77 NOK už KWh metinių gamybos pajėgumų. Narviko teisė į energiją pagal koncesiją parduota už maždaug 1,00 NOK už KWh metinių gamybos pajėgumų. Norvegijos institucijų teigimu, šių verčių skirtumus galima paaiškinti atsižvelgiant į toliau nurodytus veiksnius.

| (44) | Pirma, 2000 m. naujesnės elektrinės tipinės veiklos išlaidos, įskaitant nuolatinį reinvestavimą (be nuvertėjimo), buvo maždaug 0,05 NOK už KWh per metus (pridedant tiekimo išlaidas). Iš NEAS tikėtasi gauti dvejopą mokestį: apie 0,10 NOK už KWh per metus (pridedant tiekimo išlaidas) už energiją pagal koncesiją už ministerijos kainą ir 0,14–0,178 už KWh (pridedant tiekimo išlaidas) per metus už energiją pagal koncesiją, suteiktą iki 1959 m. balandžio 10 d. 2000 m. planuota rinkos kaina buvo lygi maždaug 0,12 NOK už KWh. Todėl, palyginti su 0,02 NOK už KWh energijos pagal koncesiją, pagal 2000 m. scenarijų elektrinės savininkas turėjo gauti 0,07 NOK už KWh grynojo pelno. Sudarant sutartį numatyta 2010 m. kaina buvo 0,20 NOK. Remiantis šiuo skaičiavimu, pagal 2010 m. scenarijų elektrinės savininkas būtų gavęs 0,15 NOK už KWh grynojo pelno, palyginti su 0,10 NOK už KWh energijos pagal koncesiją. |
| --- | --- |

(44)

Pirma, 2000 m. naujesnės elektrinės tipinės veiklos išlaidos, įskaitant nuolatinį reinvestavimą (be nuvertėjimo), buvo maždaug 0,05 NOK už KWh per metus (pridedant tiekimo išlaidas). Iš NEAS tikėtasi gauti dvejopą mokestį: apie 0,10 NOK už KWh per metus (pridedant tiekimo išlaidas) už energiją pagal koncesiją už ministerijos kainą ir 0,14–0,178 už KWh (pridedant tiekimo išlaidas) per metus už energiją pagal koncesiją, suteiktą iki 1959 m. balandžio 10 d. 2000 m. planuota rinkos kaina buvo lygi maždaug 0,12 NOK už KWh. Todėl, palyginti su 0,02 NOK už KWh energijos pagal koncesiją, pagal 2000 m. scenarijų elektrinės savininkas turėjo gauti 0,07 NOK už KWh grynojo pelno. Sudarant sutartį numatyta 2010 m. kaina buvo 0,20 NOK. Remiantis šiuo skaičiavimu, pagal 2010 m. scenarijų elektrinės savininkas būtų gavęs 0,15 NOK už KWh grynojo pelno, palyginti su 0,10 NOK už KWh energijos pagal koncesiją.

| (45) | Antra, Norvegijos institucijos teigia, kad, siekiant kompensuoti kapitalizacijos per neterminuotą laikotarpį (kapitalizacijos koeficientas 25) ir 50 metų terminą (kapitalizacijos koeficientas 21,48) skirtumą, kai kapitalizacijos norma yra 4 %, penkių į „Pareto“ apžvalgą įtrauktų elektrinių pardavimo kainas reikia sumažinti maždaug 10-15 %. |
| --- | --- |

(45)

Antra, Norvegijos institucijos teigia, kad, siekiant kompensuoti kapitalizacijos per neterminuotą laikotarpį (kapitalizacijos koeficientas 25) ir 50 metų terminą (kapitalizacijos koeficientas 21,48) skirtumą, kai kapitalizacijos norma yra 4 %, penkių į „Pareto“ apžvalgą įtrauktų elektrinių pardavimo kainas reikia sumažinti maždaug 10-15 %.

| (46) | Be to, Norvegijos institucijos priduria, kad pirmieji metai turėjo daugiausia reikšmės apskaičiuojant GEV ir kad nuosavybės reinvestavimo išlaidos paprastai atsiranda vėlesniame etape, todėl GEV sumažėja nedaug. |
| --- | --- |

(46)

Be to, Norvegijos institucijos priduria, kad pirmieji metai turėjo daugiausia reikšmės apskaičiuojant GEV ir kad nuosavybės reinvestavimo išlaidos paprastai atsiranda vėlesniame etape, todėl GEV sumažėja nedaug.

| (47) | Atsižvelgdamos į tai, Norvegijos institucijos teigia, kad yra glaudus ryšys tarp elektrinių pardavimo kainos nuo maždaug 1,64 iki 1,77 NOK už KWh metinių gamybos pajėgumų ir nuomos kainos (mokesčio už naudojimąsi elektros energiją 50,5 metų laikotarpiu), prilygstančios maždaug 1,00 NOK už KWh energijos pagal koncesiją. |
| --- | --- |

(47)

Atsižvelgdamos į tai, Norvegijos institucijos teigia, kad yra glaudus ryšys tarp elektrinių pardavimo kainos nuo maždaug 1,64 iki 1,77 NOK už KWh metinių gamybos pajėgumų ir nuomos kainos (mokesčio už naudojimąsi elektros energiją 50,5 metų laikotarpiu), prilygstančios maždaug 1,00 NOK už KWh energijos pagal koncesiją.

| (48) | Todėl Norvegijos institucijos teigia, kad palyginus šiuos veiksnius paaiškėja, jog NEAS už energiją pagal koncesiją sumokėtą kainą buvo galima prilyginti tuo pačiu laikotarpiu parduotų elektrinių kainai, taip pat priduria, kad išvadą dėl kainos lygio patvirtina DT ataskaita ir dvi DS ataskaitos, parengtos iki sudarant susitarimą dėl energijos pagal koncesiją 50,5 metų terminui. |
| --- | --- |

(48)

Todėl Norvegijos institucijos teigia, kad palyginus šiuos veiksnius paaiškėja, jog NEAS už energiją pagal koncesiją sumokėtą kainą buvo galima prilyginti tuo pačiu laikotarpiu parduotų elektrinių kainai, taip pat priduria, kad išvadą dėl kainos lygio patvirtina DT ataskaita ir dvi DS ataskaitos, parengtos iki sudarant susitarimą dėl energijos pagal koncesiją 50,5 metų terminui.

| (49) | Dėl institucijos rekomendacijų dėl valstybės pagalbos elementų valstybinėms institucijoms parduodant žemę ir pastatus (toliau - SOL) (16) Norvegijos institucijos teigia, kad konkurencingas ir besąlyginis konkursas yra vienintelis institucijos pripažintas būdas nustatyti valstybės turto rinkos kainas. Norvegijos institucijos pabrėžia, jog SOL rekomendacijose institucija taip pat pripažįsta, kad rinkos kainą, kai valstybės pagalba nesuteikiama, galima nustatyti remiantis nepriklausomo eksperto vertinimu. Norvegijos institucijos pabrėžia, kad DT ir dvi DS ataskaitos buvo pateiktos iki sudarant sutartį 50,5 metų. Antroje DS ataskaitoje vertė nustatyta remiantis „tiesioginiu rinkos tyrimu“, kurio metu, Norvegijos institucijų teigimu, buvo atliktas rinkos tyrimas, prilygintinas konkursui. Norvegijos institucijos taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad galutinė kaina atitiko viršutinį trijų vertinimų lygį. |
| --- | --- |

(49)

Dėl institucijos rekomendacijų dėl valstybės pagalbos elementų valstybinėms institucijoms parduodant žemę ir pastatus (toliau - SOL) (16) Norvegijos institucijos teigia, kad konkurencingas ir besąlyginis konkursas yra vienintelis institucijos pripažintas būdas nustatyti valstybės turto rinkos kainas. Norvegijos institucijos pabrėžia, jog SOL rekomendacijose institucija taip pat pripažįsta, kad rinkos kainą, kai valstybės pagalba nesuteikiama, galima nustatyti remiantis nepriklausomo eksperto vertinimu. Norvegijos institucijos pabrėžia, kad DT ir dvi DS ataskaitos buvo pateiktos iki sudarant sutartį 50,5 metų. Antroje DS ataskaitoje vertė nustatyta remiantis „tiesioginiu rinkos tyrimu“, kurio metu, Norvegijos institucijų teigimu, buvo atliktas rinkos tyrimas, prilygintinas konkursui. Norvegijos institucijos taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad galutinė kaina atitiko viršutinį trijų vertinimų lygį.

| (50) | Be to, Norvegijos institucijos teigia, kad neįtraukti kainos tikslinimo sąlygos buvo tinkamas sprendimas, nes kaina buvo sumokėta viena suma iš karto, o ne dalimis. Norvegijos institucijų teigimu, į sutartį įtraukti kainos tikslinimo mechanizmą buvo „nenatūralu ir labai neįprasta“, nes, kaip ir galutinai parduodant elektrinę, pardavimo kaina buvo sumokėta avansu – dalį sumokant grynaisiais ir dalį - nepiniginiu įnašu. Norvegijos institucijos taip pat teigia, kad, taikant nepiniginio įnašo modelį, pagal Akcinių bendrovių įstatymo nuostatas vėliau tikslinti kainą greičiausiai būtų buvę neteisėta (17). |
| --- | --- |

(50)

Be to, Norvegijos institucijos teigia, kad neįtraukti kainos tikslinimo sąlygos buvo tinkamas sprendimas, nes kaina buvo sumokėta viena suma iš karto, o ne dalimis. Norvegijos institucijų teigimu, į sutartį įtraukti kainos tikslinimo mechanizmą buvo „nenatūralu ir labai neįprasta“, nes, kaip ir galutinai parduodant elektrinę, pardavimo kaina buvo sumokėta avansu – dalį sumokant grynaisiais ir dalį - nepiniginiu įnašu. Norvegijos institucijos taip pat teigia, kad, taikant nepiniginio įnašo modelį, pagal Akcinių bendrovių įstatymo nuostatas vėliau tikslinti kainą greičiausiai būtų buvę neteisėta (17).

12.   Trečiųjų šalių pastabos

| (51) | Viena trečioji šalis, NEAS (dabar „Nordkraft“), pateikė pastabas dėl Sprendimo 393/11/COL. Iš esmės NEAS sutinka su Norvegijos institucijų nuomone. |
| --- | --- |

(51)

Viena trečioji šalis, NEAS (dabar „Nordkraft“), pateikė pastabas dėl Sprendimo 393/11/COL. Iš esmės NEAS sutinka su Norvegijos institucijų nuomone.

II.   VERTINIMAS

1.   Valstybės pagalba

| (52) | EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje teigiama:

  „Išskyrus tuos atvejus, kai šis Susitarimas nustato kitaip, EB valstybių narių, ELPA valstybių arba iš jų valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su šiuo Susitarimu, kai ji daro įtaką Susitariančiųjų Šalių tarpusavio prekybai.“ |
| --- | --- |

(52)

EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje teigiama:

„Išskyrus tuos atvejus, kai šis Susitarimas nustato kitaip, EB valstybių narių, ELPA valstybių arba iš jų valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su šiuo Susitarimu, kai ji daro įtaką Susitariančiųjų Šalių tarpusavio prekybai.“

| (53) | Remiantis šia nuostata, kad valstybės pagalba būtų laikoma suteikta, priemonė turi pagalbos gavėjui suteikti ekonominį pranašumą. Toliau institucija nagrinėja, ar šiuo atveju toks ekonominis pranašumas įgyjamas. |
| --- | --- |

(53)

Remiantis šia nuostata, kad valstybės pagalba būtų laikoma suteikta, priemonė turi pagalbos gavėjui suteikti ekonominį pranašumą. Toliau institucija nagrinėja, ar šiuo atveju toks ekonominis pranašumas įgyjamas.

2.   Ekonominis pranašumas

| (54) | Europos Sąjungos Teisingumo Teismas pareiškė, jog, siekiant patvirtinti, kad valstybės priemonė laikoma pagalba, būtina nustatyti, ar įmonė pagalbos gavėja įgyja ekonominį pranašumą, kurio ji nebūtų įgijusi įprastomis rinkos sąlygomis (18). Siekdama įvertinti, ar ekonominis pranašumas yra įgytas, institucija taiko (hipotetinio) rinkos ekonomikos investuotojo principą (19). |
| --- | --- |

(54)

Europos Sąjungos Teisingumo Teismas pareiškė, jog, siekiant patvirtinti, kad valstybės priemonė laikoma pagalba, būtina nustatyti, ar įmonė pagalbos gavėja įgyja ekonominį pranašumą, kurio ji nebūtų įgijusi įprastomis rinkos sąlygomis (18). Siekdama įvertinti, ar ekonominis pranašumas yra įgytas, institucija taiko (hipotetinio) rinkos ekonomikos investuotojo principą (19).

| (55) | Jeigu atitinkamas sandoris buvo sudarytas laikantis rinkos ekonomikos investuotojo principo, t. y. jeigu savivaldybė pardavė teisę į energiją pagal koncesiją už rinkos vertę, o sandorio kaina ir sąlygos būtų priimtinos apdairiam privačiam investuotojui, veikiančiam rinkos ekonomikos sąlygomis, sandoris NEAS nesuteiktų ekonominio pranašumo ir valstybės pagalba nebūtų teikiama. Priešingai, valstybės pagalba būtų teikiama, jeigu sandoris būtų vykdomas ne rinkos kaina. |
| --- | --- |

(55)

Jeigu atitinkamas sandoris buvo sudarytas laikantis rinkos ekonomikos investuotojo principo, t. y. jeigu savivaldybė pardavė teisę į energiją pagal koncesiją už rinkos vertę, o sandorio kaina ir sąlygos būtų priimtinos apdairiam privačiam investuotojui, veikiančiam rinkos ekonomikos sąlygomis, sandoris NEAS nesuteiktų ekonominio pranašumo ir valstybės pagalba nebūtų teikiama. Priešingai, valstybės pagalba būtų teikiama, jeigu sandoris būtų vykdomas ne rinkos kaina.

| (56) | Atlikdama šį vertinimą, institucija negali pakeisti Narviko komercinio teismo sprendimo savo sprendimu, kad savivaldybė, kuriai priklauso teisė į energiją pagal koncesiją, savo nuožiūra gali nuspręsti, kaip jai vykdyti veiklą įprastomis konkurencijos sąlygomis. |
| --- | --- |

(56)

Atlikdama šį vertinimą, institucija negali pakeisti Narviko komercinio teismo sprendimo savo sprendimu, kad savivaldybė, kuriai priklauso teisė į energiją pagal koncesiją, savo nuožiūra gali nuspręsti, kaip jai vykdyti veiklą įprastomis konkurencijos sąlygomis.

| (57) | Savivaldybės ir NEAS sutarties kainos ir sąlygų vertinimas turėtų būti pagrįstas informacija, kuri Narvikui buvo prieinama sutarties sudarymo momentu. Apskritai pakaktų informacija pagrįsto ex ante vertinimo, kad būtų atmesta valstybės pagalbos suteikimo prielaida, net vėliau paaiškėjus, kad prielaidos, kuriomis paremtas vertinimas, yra neteisingos. |
| --- | --- |

(57)

Savivaldybės ir NEAS sutarties kainos ir sąlygų vertinimas turėtų būti pagrįstas informacija, kuri Narvikui buvo prieinama sutarties sudarymo momentu. Apskritai pakaktų informacija pagrįsto ex ante vertinimo, kad būtų atmesta valstybės pagalbos suteikimo prielaida, net vėliau paaiškėjus, kad prielaidos, kuriomis paremtas vertinimas, yra neteisingos.

| (58) | Todėl toliau institucija nagrinėja, ar Narvikas, sudarydamas teisės į energiją pagal koncesiją pardavimo sutartį, elgėsi kaip privatus rinkos investuotojas. |
| --- | --- |

(58)

Todėl toliau institucija nagrinėja, ar Narvikas, sudarydamas teisės į energiją pagal koncesiją pardavimo sutartį, elgėsi kaip privatus rinkos investuotojas.

| (59) | Institucija atsižvelgė į sandorio sudarymo aplinkybes. Remdamasi Norvegijos institucijų pateikta informacija, institucija daro išvadą, kad sutarties sudarymo momentu savivaldybei buvo būtinas ir likvidumas (kad galėtų įvykdyti paskolinius įsipareigojimus), ir kapitalas injekcijai į NEAS. Bet to, pabrėžiama, kad Akcinių bendrovių įstatyme apribota galimybė į sutartį įtraukti kainos tikslinimo mechanizmą, kai mokamas nepiniginis įnašas. 1999 m. iki sudarant 2000 m. pardavimo sutartį Narvikas dėl energijos pagal koncesiją pardavimo patyrė nuostolių. Todėl savivaldybė nusprendė parduoti teisę į energiją pagal koncesiją ilgesniam terminui, kartu įgyvendindama nustatytą energijos pagal koncesiją pelningumo didinimo strategiją. |
| --- | --- |

(59)

Institucija atsižvelgė į sandorio sudarymo aplinkybes. Remdamasi Norvegijos institucijų pateikta informacija, institucija daro išvadą, kad sutarties sudarymo momentu savivaldybei buvo būtinas ir likvidumas (kad galėtų įvykdyti paskolinius įsipareigojimus), ir kapitalas injekcijai į NEAS. Bet to, pabrėžiama, kad Akcinių bendrovių įstatyme apribota galimybė į sutartį įtraukti kainos tikslinimo mechanizmą, kai mokamas nepiniginis įnašas. 1999 m. iki sudarant 2000 m. pardavimo sutartį Narvikas dėl energijos pagal koncesiją pardavimo patyrė nuostolių. Todėl savivaldybė nusprendė parduoti teisę į energiją pagal koncesiją ilgesniam terminui, kartu įgyvendindama nustatytą energijos pagal koncesiją pelningumo didinimo strategiją.

| (60) | Norvegijos institucijos teigė, kad institucija pranašumo buvimo prielaidą turėtų atmesti šiuo atveju taikydama SOL principus. Institucija pabrėžia, kad nors SOL principas netaikomas parduodant teises į energiją pagal koncesiją, pagal jį numatomi du būdai, kaip valstybės institucijos paprastai turėtų parduoti valstybinę žemę ir pastatus už rinkos kainą užtikrindamos, kad tam nebūtų skirta valstybės pagalba. Pirmas būdas išvengti valstybės pagalbos elemento – vykdyti pardavimą besąlyginio konkurso tvarka. Antras būdas – vykdyti pardavimą už kainą, nustatytą remiantis nepriklausomo eksperto vertinimu, atliktu pagal visuotinai pripažintus vertinimo standartus. |
| --- | --- |

(60)

Norvegijos institucijos teigė, kad institucija pranašumo buvimo prielaidą turėtų atmesti šiuo atveju taikydama SOL principus. Institucija pabrėžia, kad nors SOL principas netaikomas parduodant teises į energiją pagal koncesiją, pagal jį numatomi du būdai, kaip valstybės institucijos paprastai turėtų parduoti valstybinę žemę ir pastatus už rinkos kainą užtikrindamos, kad tam nebūtų skirta valstybės pagalba. Pirmas būdas išvengti valstybės pagalbos elemento – vykdyti pardavimą besąlyginio konkurso tvarka. Antras būdas – vykdyti pardavimą už kainą, nustatytą remiantis nepriklausomo eksperto vertinimu, atliktu pagal visuotinai pripažintus vertinimo standartus.

| (61) | Institucija pabrėžia, kad parduodant turtą besąlyginio konkurso tvarka pranašumas paprastai nesukuriamas. Taip yra bent tada, kai vykdomas atviras konkursas, kuriame dalyvauja daugiau nei vienas konkurso dalyvis (20). Tačiau Narviko teisė į energiją pagal koncesiją buvo parduota ne besąlyginio konkurso tvarka. |
| --- | --- |

(61)

Institucija pabrėžia, kad parduodant turtą besąlyginio konkurso tvarka pranašumas paprastai nesukuriamas. Taip yra bent tada, kai vykdomas atviras konkursas, kuriame dalyvauja daugiau nei vienas konkurso dalyvis (20). Tačiau Narviko teisė į energiją pagal koncesiją buvo parduota ne besąlyginio konkurso tvarka.

| (62) | Kita vertus, Narvikas ir NEAS pavedė išorės konsultantams atlikti po du vertinimus, aprašytus (26)-(29) dalyse. Tačiau nei DS1 ir DS2, nei AA ataskaitose išsamiai neišaiškinta, kuris metodas taikytas atliekant vertinimus. Neturėdama kitų paaiškinimų, institucija negali įvertinti, ar rinkos vertė buvo įvertinta remiantis visuotinai pripažintais rinkos rodikliais ir vertinimo standartais. Todėl institucija mano, kad DS1, DS2 ir AA ataskaitose pateikti riboti teisės į energiją pagal koncesiją vertės įvertinimai. Kita vertus, DT ataskaitoje vertinimai yra išsamiai paaiškinti. Todėl jo rezultatus galima ištirti ir patikrinti. Dėl šios priežasties institucija mano, kad DT ataskaita yra patikimiausia. Institucijos nuomone, tai, kad visų keturių ataskaitų rezultatai panašūs (21), patvirtina DT ataskaitos, o galbūt ir likusių trijų ataskaitų, rezultatus. |
| --- | --- |

(62)

Kita vertus, Narvikas ir NEAS pavedė išorės konsultantams atlikti po du vertinimus, aprašytus (26)-(29) dalyse. Tačiau nei DS1 ir DS2, nei AA ataskaitose išsamiai neišaiškinta, kuris metodas taikytas atliekant vertinimus. Neturėdama kitų paaiškinimų, institucija negali įvertinti, ar rinkos vertė buvo įvertinta remiantis visuotinai pripažintais rinkos rodikliais ir vertinimo standartais. Todėl institucija mano, kad DS1, DS2 ir AA ataskaitose pateikti riboti teisės į energiją pagal koncesiją vertės įvertinimai. Kita vertus, DT ataskaitoje vertinimai yra išsamiai paaiškinti. Todėl jo rezultatus galima ištirti ir patikrinti. Dėl šios priežasties institucija mano, kad DT ataskaita yra patikimiausia. Institucijos nuomone, tai, kad visų keturių ataskaitų rezultatai panašūs (21), patvirtina DT ataskaitos, o galbūt ir likusių trijų ataskaitų, rezultatus.

| (63) | Institucija pabrėžia, kad nors parduodant lengvai įkainojamus tam tikrus žemės sklypus ir pastatus, dėl kurių buvo sudarytas ne vienas sandoris, nepriklausomo vertintojo nustatyta kaina paprastai pranašumo nesuteikia, pranašumas gali būti sukuriamas parduodant išskirtinesnius žemės sklypus ir pastatus arba tada, kai dėl pardavimo aplinkybių kyla abejonių, ar eksperto nustatyta vertė atitinka faktinę turto rinkos vertę (22). |
| --- | --- |

(63)

Institucija pabrėžia, kad nors parduodant lengvai įkainojamus tam tikrus žemės sklypus ir pastatus, dėl kurių buvo sudarytas ne vienas sandoris, nepriklausomo vertintojo nustatyta kaina paprastai pranašumo nesuteikia, pranašumas gali būti sukuriamas parduodant išskirtinesnius žemės sklypus ir pastatus arba tada, kai dėl pardavimo aplinkybių kyla abejonių, ar eksperto nustatyta vertė atitinka faktinę turto rinkos vertę (22).

| (64) | Kaip paaiškinta toliau, įprastoje praktikoje energijos už fiksuotą kainą tiekimo sutartys, kurių terminas yra ilgesnis nei 6 metai, nėra sudaromos ir paprastai jų nepasitaiko. Kadangi nėra rinkos, kurioje būtų siūlomos panašios kainos, o elektros energijos kainos kinta, eksperto vertinimas yra ne itin tinkama priemonė rinkos kainai nustatyti, kai sutartis dėl energijos už fiksuotą kainą sudaroma 50,5 metų terminui (23). |
| --- | --- |

(64)

Kaip paaiškinta toliau, įprastoje praktikoje energijos už fiksuotą kainą tiekimo sutartys, kurių terminas yra ilgesnis nei 6 metai, nėra sudaromos ir paprastai jų nepasitaiko. Kadangi nėra rinkos, kurioje būtų siūlomos panašios kainos, o elektros energijos kainos kinta, eksperto vertinimas yra ne itin tinkama priemonė rinkos kainai nustatyti, kai sutartis dėl energijos už fiksuotą kainą sudaroma 50,5 metų terminui (23).

| (65) | Bet kuriuo atveju institucija primena, kad, norint įvertinti, ar valstybės institucijos sudaryta energijos pardavimo sutartis suteikia įmonei pranašumo, taikytinas rinkos ekonomikos investuotojo testas, o ne SOL principas, kuris yra susijęs su valstybinės žemės ir pastatų pardavimu. Tai, kad bendrasis rinkos ekonomikos investuotojo principas yra taikomas ilgalaikėms energijos pardavimo sutartims, Bendrasis Teismas patvirtino sprendime byloje Budapesti Erőmű Zrt prieš Komisiją, kurioje Bendrasis Teismas palaikė Europos Komisijos (toliau – EK) poziciją byloje, susijusioje su Vengrijos institucijų sudarytomis ilgalaikėmis energijos pardavimo sutartimis (24). |
| --- | --- |

(65)

Bet kuriuo atveju institucija primena, kad, norint įvertinti, ar valstybės institucijos sudaryta energijos pardavimo sutartis suteikia įmonei pranašumo, taikytinas rinkos ekonomikos investuotojo testas, o ne SOL principas, kuris yra susijęs su valstybinės žemės ir pastatų pardavimu. Tai, kad bendrasis rinkos ekonomikos investuotojo principas yra taikomas ilgalaikėms energijos pardavimo sutartims, Bendrasis Teismas patvirtino sprendime byloje Budapesti Erőmű Zrt prieš Komisiją, kurioje Bendrasis Teismas palaikė Europos Komisijos (toliau – EK) poziciją byloje, susijusioje su Vengrijos institucijų sudarytomis ilgalaikėmis energijos pardavimo sutartimis (24).

| (66) | Toje byloje EK nustatė, kokia buvo EK analizei svarbi Europos elektros rinkose veikiančių komercinių operatorių pagrindinė praktika, įvertino, ar nagrinėjami susitarimai atitiko tokią praktiką ir ar sutartys nebuvo sudarytos tokiomis sąlygomis, kurios būtų nepriimtinos komercinę veiklą vykdančiam operatoriui (25). |
| --- | --- |

(66)

Toje byloje EK nustatė, kokia buvo EK analizei svarbi Europos elektros rinkose veikiančių komercinių operatorių pagrindinė praktika, įvertino, ar nagrinėjami susitarimai atitiko tokią praktiką ir ar sutartys nebuvo sudarytos tokiomis sąlygomis, kurios būtų nepriimtinos komercinę veiklą vykdančiam operatoriui (25).

| (67) | EK nustatė, kad ilgalaikės energijos pardavimo sutartys, sudarytos ilgesniam nei 6 metų terminui, Europos rinkoje pasirašomos retai (26). Šią išvadą patvirtina ir institucijos turima informacija. Todėl yra tik kelios ilgalaikės energijos pardavimo sutartys, jeigu yra išvis, kurios gali būti naudojamos kaip lyginamasis kriterijus nustatant 50,5 metų laikotarpiui parduodamos energijos kainą. |
| --- | --- |

(67)

EK nustatė, kad ilgalaikės energijos pardavimo sutartys, sudarytos ilgesniam nei 6 metų terminui, Europos rinkoje pasirašomos retai (26). Šią išvadą patvirtina ir institucijos turima informacija. Todėl yra tik kelios ilgalaikės energijos pardavimo sutartys, jeigu yra išvis, kurios gali būti naudojamos kaip lyginamasis kriterijus nustatant 50,5 metų laikotarpiui parduodamos energijos kainą.

| (68) | Tačiau potencialūs elektrinių pirkėjai ir pardavėjai turi atlikti ilgalaikius būsimų energijos kainų vertinimus. Tuo remdamosi Norvegijos institucijos teigė, kad Narviko teisės į energiją pagal koncesiją pardavimas turėtų būti prilygintas hidroelektrinės pardavimui. Norėdamos pagrįsti šį argumentą, Norvegijos institucijos pateikė institucijai „Pareto“ apžvalgą, kurioje aptariamos 2000 m. Norvegijoje parduotos penkios hidroelektrinės. |
| --- | --- |

(68)

Tačiau potencialūs elektrinių pirkėjai ir pardavėjai turi atlikti ilgalaikius būsimų energijos kainų vertinimus. Tuo remdamosi Norvegijos institucijos teigė, kad Narviko teisės į energiją pagal koncesiją pardavimas turėtų būti prilygintas hidroelektrinės pardavimui. Norėdamos pagrįsti šį argumentą, Norvegijos institucijos pateikė institucijai „Pareto“ apžvalgą, kurioje aptariamos 2000 m. Norvegijoje parduotos penkios hidroelektrinės.

| (69) | Norvegijos institucijos teigia, kad ir hidroelektrinės pardavimo, ir Narviko teisės į energiją pagal koncesiją pardavimo atveju kainos atitinka pagal gamybos kiekį planuojamų piniginių srautų GEV. Todėl, kaip ir Narviko ir NEAS atveju, bet kuris hidroelektrinės pirkėjas arba pardavėjas turi įvertinti elektrinės vertę atsižvelgdamas į planuojamas pajamas iš gamybos, atėmęs planuojamas išlaidas atitinkama diskonto norma, kol naujasis savininkas naudosis atitinkama hidroelektrinės pagaminta energija. |
| --- | --- |

(69)

Norvegijos institucijos teigia, kad ir hidroelektrinės pardavimo, ir Narviko teisės į energiją pagal koncesiją pardavimo atveju kainos atitinka pagal gamybos kiekį planuojamų piniginių srautų GEV. Todėl, kaip ir Narviko ir NEAS atveju, bet kuris hidroelektrinės pirkėjas arba pardavėjas turi įvertinti elektrinės vertę atsižvelgdamas į planuojamas pajamas iš gamybos, atėmęs planuojamas išlaidas atitinkama diskonto norma, kol naujasis savininkas naudosis atitinkama hidroelektrinės pagaminta energija.

| (70) | Norvegijos institucijos teigia, kad „Pareto“ ataskaitoje pateiktas penkių hidroelektrinių kainas, jas pakoregavus atsižvelgiant į tam tikrus svarbius veiksnius, galima prilyginti Narviko teisės į energiją pagal koncesiją pardavimo kainai. Šiuo atveju institucija atkreipia dėmesį į Norvegijos institucijų paminėtus ir I.11 skyriuje paaiškintus koreguojamuosius veiksnius. |
| --- | --- |

(70)

Norvegijos institucijos teigia, kad „Pareto“ ataskaitoje pateiktas penkių hidroelektrinių kainas, jas pakoregavus atsižvelgiant į tam tikrus svarbius veiksnius, galima prilyginti Narviko teisės į energiją pagal koncesiją pardavimo kainai. Šiuo atveju institucija atkreipia dėmesį į Norvegijos institucijų paminėtus ir I.11 skyriuje paaiškintus koreguojamuosius veiksnius.

| (71) | Penkių hidroelektrinių pardavimo kainos svyravo nuo 1,66 iki 1,74 NOK už KWh. Palyginti su teisės pirkti energiją pagal koncesiją 50,5 metų laikotarpiu kaina, galutinai parduodant turtą turto GEV padidėja, nes manoma, kad po 50,5 metų su turtu susijęs pinigų srautas įgyja teigiamą vertę. Norvegijos institucija taikė 4 % kapitalizacijos normą, todėl pardavimo kaina, siekiant galutinį pardavimą palyginti su terminuotu energijos pagal koncesiją pardavimu, buvo sumažinta maždaug 10-15 % (27). |
| --- | --- |

(71)

Penkių hidroelektrinių pardavimo kainos svyravo nuo 1,66 iki 1,74 NOK už KWh. Palyginti su teisės pirkti energiją pagal koncesiją 50,5 metų laikotarpiu kaina, galutinai parduodant turtą turto GEV padidėja, nes manoma, kad po 50,5 metų su turtu susijęs pinigų srautas įgyja teigiamą vertę. Norvegijos institucija taikė 4 % kapitalizacijos normą, todėl pardavimo kaina, siekiant galutinį pardavimą palyginti su terminuotu energijos pagal koncesiją pardavimu, buvo sumažinta maždaug 10-15 % (27).

| (72) | Kitas skirtumas tarp galutinio pardavimo ir teisės pirkti energiją pagal koncesiją pardavimo 50,5 metų laikotarpiui yra susijęs su GEV modelyje naudojama sąnaudų baze – bendros gamybos sąnaudos, palyginti su koncesijos kaina. Norvegijos institucijos teigė, kad įprastos veiklos išlaidos, įskaitant reinvestavimą į naujesnę elektrinę, buvo apytiksliai 0,05 NOK už KWh, o ministerijos kaina tuo metu buvo lygi maždaug 0,10 NOK už KWh. |
| --- | --- |

(72)

Kitas skirtumas tarp galutinio pardavimo ir teisės pirkti energiją pagal koncesiją pardavimo 50,5 metų laikotarpiui yra susijęs su GEV modelyje naudojama sąnaudų baze – bendros gamybos sąnaudos, palyginti su koncesijos kaina. Norvegijos institucijos teigė, kad įprastos veiklos išlaidos, įskaitant reinvestavimą į naujesnę elektrinę, buvo apytiksliai 0,05 NOK už KWh, o ministerijos kaina tuo metu buvo lygi maždaug 0,10 NOK už KWh.

| (73) | Siekiant įvertinti, ar nustatant energijos pagal koncesiją rinkos kainą galima vadovautis elektrinių kainomis, būtina išsamiau išnagrinėti kiekvieną argumento elementą. Institucijos vertinimas yra pagrįstas Norvegijos institucijų pateikta ir kita viešai prieinama informacija. |
| --- | --- |

(73)

Siekiant įvertinti, ar nustatant energijos pagal koncesiją rinkos kainą galima vadovautis elektrinių kainomis, būtina išsamiau išnagrinėti kiekvieną argumento elementą. Institucijos vertinimas yra pagrįstas Norvegijos institucijų pateikta ir kita viešai prieinama informacija.

| (74) | Toliau analizėje pateiktos nominalios vertės yra naudojamos atliekant visus skaičiavimus (28). |
| --- | --- |

(74)

Toliau analizėje pateiktos nominalios vertės yra naudojamos atliekant visus skaičiavimus (28).

| (75) | „Pareto“ apžvalgoje paminėtų penkių hidroelektrinių pardavimo kaina svyravo nuo 1,66 iki 1,74 NOK už KWh gamybos pajėgumo. Ekonomikos konsultantų firmos „Econ Pöyry“ pateiktoje ataskaitoje, kurioje analizuojami 1996-2005 m. vykdyti elektrinių pardavimai, nurodyta 2000 m. vidutinė sandorio vertė yra aukštesnė, manoma, maždaug 1,85 NOK. Šioje ataskaitoje nurodoma, kad tokia pat apytikslė kaina buvo pasiūlyta 1999 m. Atitinkamai lyginamajame intervale kainos yra kiek didesnės nei „Pareto“ apžvalgoje. Kadangi ECON ataskaitoje nurodoma vidutinė sandorio vertė yra didesnė nei „Pareto“ apžvalgoje, institucija toliau analizėje taikys 1,70-1,80 NOK kainų intervalą. |
| --- | --- |

(75)

„Pareto“ apžvalgoje paminėtų penkių hidroelektrinių pardavimo kaina svyravo nuo 1,66 iki 1,74 NOK už KWh gamybos pajėgumo. Ekonomikos konsultantų firmos „Econ Pöyry“ pateiktoje ataskaitoje, kurioje analizuojami 1996-2005 m. vykdyti elektrinių pardavimai, nurodyta 2000 m. vidutinė sandorio vertė yra aukštesnė, manoma, maždaug 1,85 NOK. Šioje ataskaitoje nurodoma, kad tokia pat apytikslė kaina buvo pasiūlyta 1999 m. Atitinkamai lyginamajame intervale kainos yra kiek didesnės nei „Pareto“ apžvalgoje. Kadangi ECON ataskaitoje nurodoma vidutinė sandorio vertė yra didesnė nei „Pareto“ apžvalgoje, institucija toliau analizėje taikys 1,70-1,80 NOK kainų intervalą.

| (76) | Antras veiksnys, į kurį reikia atsižvelgti, yra gautinio pardavimo kainų ir terminuoto pardavimo 50,5 metų laikotarpiu kainų sulyginimas. Norvegijos institucijos teigė, kad tinkamas kainų tikslinimo koeficientas – 10-15 %, kai kapitalizacijos norma yra 4 %. Institucija mano, kad kapitalizacijos normos pasirinkimas yra glaudžiai susijęs su GEV modelyje taikyta diskonto norma. Nominali diskonto norma atskaičius mokesčius DT ataskaitoje buvo 6,8 %, o AA ataskaitoje – 7 %. Taip pat pabrėžiama, kad, vertindama naujos hidroelektrinės projektus, NVE taikė 6,5 % normą (29). Apskaičiuojant savikainą taikoma 6 % norma (30). Atsižvelgdama į tai, institucija mano, kad tinkama diskonto norma, kartu ir tinkama kapitalizacijos norma, lyginant galutinį ir terminuotą pardavimą nominaliai yra 6-7 % atskaičius mokesčius. Todėl lyginant galutinį pardavimą su pardavimu 50,5 laikotarpiu tinkamesnis kainų tikslinimo koeficientas yra 4-5 %, o ne 10-15 %, kaip teigia Norvegijos institucijos. |
| --- | --- |

(76)

Antras veiksnys, į kurį reikia atsižvelgti, yra gautinio pardavimo kainų ir terminuoto pardavimo 50,5 metų laikotarpiu kainų sulyginimas. Norvegijos institucijos teigė, kad tinkamas kainų tikslinimo koeficientas – 10-15 %, kai kapitalizacijos norma yra 4 %. Institucija mano, kad kapitalizacijos normos pasirinkimas yra glaudžiai susijęs su GEV modelyje taikyta diskonto norma. Nominali diskonto norma atskaičius mokesčius DT ataskaitoje buvo 6,8 %, o AA ataskaitoje – 7 %. Taip pat pabrėžiama, kad, vertindama naujos hidroelektrinės projektus, NVE taikė 6,5 % normą (29). Apskaičiuojant savikainą taikoma 6 % norma (30). Atsižvelgdama į tai, institucija mano, kad tinkama diskonto norma, kartu ir tinkama kapitalizacijos norma, lyginant galutinį ir terminuotą pardavimą nominaliai yra 6-7 % atskaičius mokesčius. Todėl lyginant galutinį pardavimą su pardavimu 50,5 laikotarpiu tinkamesnis kainų tikslinimo koeficientas yra 4-5 %, o ne 10-15 %, kaip teigia Norvegijos institucijos.

| (77) | Trečias veiksnys, į kurį reikia atsižvelgti, yra numatoma elektros energijos rinkos kaina. Kaip paaiškinta pirmiau, prognozuoti energijos kainas 50 metų ar daugiau į priekį yra sudėtinga. Minėtose vertinimo ataskaitose, ypač AA ir DT ataskaitose, numatoma, kad energijos rinkos kaina 10–20 metų laikotarpiu pamažu didės ir vėliau atitiks realias sąlygas (t. y. tik didės atsižvelgiant į numatytą infliaciją) (31). Dėl to galima manyti, jog tuo metu rinkoje buvo pasiektas susitarimas, kad ilgainiui energijos kainos atitiks realias sąlygas ir nebedidės (32). Institucija mano, kad visi rinkos dalyviai nebuvo užtikrinti dėl būsimų energijos kainų, taip pat ir tie, kurie pirko ir pardavinėjo elektrines tuo pat metu, kai buvo parduota teisė į energiją pagal koncesiją. Nėra priežasties manyti, kad įvairūs rinkos dalyviai gali naudotis iš esmės skirtinga informacija apie numatomas rinkos kainas. |
| --- | --- |

(77)

Trečias veiksnys, į kurį reikia atsižvelgti, yra numatoma elektros energijos rinkos kaina. Kaip paaiškinta pirmiau, prognozuoti energijos kainas 50 metų ar daugiau į priekį yra sudėtinga. Minėtose vertinimo ataskaitose, ypač AA ir DT ataskaitose, numatoma, kad energijos rinkos kaina 10–20 metų laikotarpiu pamažu didės ir vėliau atitiks realias sąlygas (t. y. tik didės atsižvelgiant į numatytą infliaciją) (31). Dėl to galima manyti, jog tuo metu rinkoje buvo pasiektas susitarimas, kad ilgainiui energijos kainos atitiks realias sąlygas ir nebedidės (32). Institucija mano, kad visi rinkos dalyviai nebuvo užtikrinti dėl būsimų energijos kainų, taip pat ir tie, kurie pirko ir pardavinėjo elektrines tuo pat metu, kai buvo parduota teisė į energiją pagal koncesiją. Nėra priežasties manyti, kad įvairūs rinkos dalyviai gali naudotis iš esmės skirtinga informacija apie numatomas rinkos kainas.

| (78) | Norvegijos institucijos pateikė pajamų ir išlaidų palyginimą pagal scenarijų, kai galutinio pardavimo ir energijos pagal koncesiją pardavimo atvejais pinigų srautai skiriasi 0,05 NOK už KWh dėl to, kad numatyta koncesijos kaina yra maždaug 0,10 NOK ir veiklos išlaidos, įskaitant reinvestavimą, sudaro maždaug 0,05 NOK. |
| --- | --- |

(78)

Norvegijos institucijos pateikė pajamų ir išlaidų palyginimą pagal scenarijų, kai galutinio pardavimo ir energijos pagal koncesiją pardavimo atvejais pinigų srautai skiriasi 0,05 NOK už KWh dėl to, kad numatyta koncesijos kaina yra maždaug 0,10 NOK ir veiklos išlaidos, įskaitant reinvestavimą, sudaro maždaug 0,05 NOK.

| (79) | Konsultantai, kurie teikė konsultacijas Narvikui ir NEAS, numatė, kad ministerijos kainos už energiją pagal koncesiją santykinai atitiks realias sąlygas, todėl nebuvo tikimasi nei reikšmingo sąnaudų bazės efektyvumo padidėjimo, nei didelio jos kitimo. Iš esmės buvo numatyta, kad ministerijos kaina už energiją pagal koncesiją didės su infliacija (33). Atsižvelgdama į turimą informaciją, institucija laikosi nuomonės, kad tokias pat prielaidas būtų daręs ir apdairus investuotojas, todėl mano, kad toliau atliekant analizę energijos pagal koncesiją už savikainą kaina smarkiai nekistų. Apskaičiuojant energijos pagal koncesiją vertę šios sąnaudos įtrauktos į atitinkamus pinigų srautus (34). |
| --- | --- |

(79)

Konsultantai, kurie teikė konsultacijas Narvikui ir NEAS, numatė, kad ministerijos kainos už energiją pagal koncesiją santykinai atitiks realias sąlygas, todėl nebuvo tikimasi nei reikšmingo sąnaudų bazės efektyvumo padidėjimo, nei didelio jos kitimo. Iš esmės buvo numatyta, kad ministerijos kaina už energiją pagal koncesiją didės su infliacija (33). Atsižvelgdama į turimą informaciją, institucija laikosi nuomonės, kad tokias pat prielaidas būtų daręs ir apdairus investuotojas, todėl mano, kad toliau atliekant analizę energijos pagal koncesiją už savikainą kaina smarkiai nekistų. Apskaičiuojant energijos pagal koncesiją vertę šios sąnaudos įtrauktos į atitinkamus pinigų srautus (34).

| (80) | Kadangi yra keli kintamieji, kurie laikui bėgant nulemia pinigų srautus, 0,05 NOK veiklos ir reinvestavimo išlaidas reikia įvertinti atsižvelgiant į įvairias sudedamąsias dalis. |
| --- | --- |

(80)

Kadangi yra keli kintamieji, kurie laikui bėgant nulemia pinigų srautus, 0,05 NOK veiklos ir reinvestavimo išlaidas reikia įvertinti atsižvelgiant į įvairias sudedamąsias dalis.

| (81) | Pirma, akivaizdu, kad elektrinė turės tam tikrų bendrų veiklos ir eksploatavimo išlaidų. Daroma prielaida, kad hidroelektrinės veiklos ir eksploatavimo išlaidos paprastai yra santykinai nedidelės ir svyruoja nuo 0,02 iki 0,05 NOK už KWh (35). Ją patvirtina išlaidų duomenys, naudojami nustatant ministerijos kainą. 2000 m. pagal šį modelį veiklos ir eksploatavimo išlaidų kompensacija buvo lygi 0,267 NOK už KWh. |
| --- | --- |

(81)

Pirma, akivaizdu, kad elektrinė turės tam tikrų bendrų veiklos ir eksploatavimo išlaidų. Daroma prielaida, kad hidroelektrinės veiklos ir eksploatavimo išlaidos paprastai yra santykinai nedidelės ir svyruoja nuo 0,02 iki 0,05 NOK už KWh (35). Ją patvirtina išlaidų duomenys, naudojami nustatant ministerijos kainą. 2000 m. pagal šį modelį veiklos ir eksploatavimo išlaidų kompensacija buvo lygi 0,267 NOK už KWh.

| (82) | Apskaičiuojant GEV svarbūs ir kiti pinigų srautai. 2000 m. nustatant ministerijos kainą mokesčiams buvo nuskaičiuojama 0,021 NOK. Faktinė mokesčių, taikomų už atitinkamą elektrinę, suma, žinoma, priklauso nuo pelno, tačiau, kadangi ministerijos kaina turi atspindėti vidutines tipinių Norvegijos elektrinių išlaidas, derėtų mokesčiams skirti maždaug 0,02 NOK už KWh. |
| --- | --- |

(82)

Apskaičiuojant GEV svarbūs ir kiti pinigų srautai. 2000 m. nustatant ministerijos kainą mokesčiams buvo nuskaičiuojama 0,021 NOK. Faktinė mokesčių, taikomų už atitinkamą elektrinę, suma, žinoma, priklauso nuo pelno, tačiau, kadangi ministerijos kaina turi atspindėti vidutines tipinių Norvegijos elektrinių išlaidas, derėtų mokesčiams skirti maždaug 0,02 NOK už KWh.

| (83) | Paskutinę pinigų srautų dalį nustatant GEV sudaro reinvestavimo išlaidos, kurios labai priklauso nuo laiko ir elektrinės reinvestavimo poreikių. Institucija daro išvadą, kad apskaitos tikslais ekonominė hidroelektrinės veikimo trukmė yra 40 metų (36), tačiau faktinė veiklos trukmė gali būti ilgesnė. Daugeliu atvejų reinvestavimo lygis turi esminę reikšmę, todėl, Norvegijos institucijų teigimu, apskaičiuojant GEV labai svarbu, kada yra planuojamos lėšos. Jeigu reinvestuojama ankstyvajame GEV skaičiavimo laikotarpio etape, GEV sumažėja kur kas labiau nei reinvestuojant vėlesniame etape. Tačiau Norvegijos institucijos institucijai nepateikė informacijos apie 1999 ir 2000 m. parduotų hidroelektrinių reinvestavimo poreikius, į kuriuos atsižvelgdamos jos lygino kainas. Institucija pabrėžia, jog tikėtina, kad ši informacija nėra prieinama ar lengvai gaunama dėl jos senumo ir galbūt dėl pobūdžio. |
| --- | --- |

(83)

Paskutinę pinigų srautų dalį nustatant GEV sudaro reinvestavimo išlaidos, kurios labai priklauso nuo laiko ir elektrinės reinvestavimo poreikių. Institucija daro išvadą, kad apskaitos tikslais ekonominė hidroelektrinės veikimo trukmė yra 40 metų (36), tačiau faktinė veiklos trukmė gali būti ilgesnė. Daugeliu atvejų reinvestavimo lygis turi esminę reikšmę, todėl, Norvegijos institucijų teigimu, apskaičiuojant GEV labai svarbu, kada yra planuojamos lėšos. Jeigu reinvestuojama ankstyvajame GEV skaičiavimo laikotarpio etape, GEV sumažėja kur kas labiau nei reinvestuojant vėlesniame etape. Tačiau Norvegijos institucijos institucijai nepateikė informacijos apie 1999 ir 2000 m. parduotų hidroelektrinių reinvestavimo poreikius, į kuriuos atsižvelgdamos jos lygino kainas. Institucija pabrėžia, jog tikėtina, kad ši informacija nėra prieinama ar lengvai gaunama dėl jos senumo ir galbūt dėl pobūdžio.

| (84) | Tikslindamos analizuojamų hidroelektrinių kainas pagal pirmiau minėtus du skirtumus – terminą ir sąnaudų bazę, Norvegijos institucijos teigia, kad 1,66–1,74 NOK už KWh kainą galima prilyginti maždaug 1,00 NOK energijos pagal koncesiją kainai už KWh (37). Kaip paaiškinta pirmiau, iš institucijos turimos informacijos matyti, kad 1999 ir 2000 m. vidutinė sandorio vertė buvo kiek didesnė nei minėta kaina (maždaug 1,85 NOK). Todėl institucija 1,70–1,80 NOK už KWh kainą lygins su Narvikui sumokėta 1,00 NOK kaina. |
| --- | --- |

(84)

Tikslindamos analizuojamų hidroelektrinių kainas pagal pirmiau minėtus du skirtumus – terminą ir sąnaudų bazę, Norvegijos institucijos teigia, kad 1,66–1,74 NOK už KWh kainą galima prilyginti maždaug 1,00 NOK energijos pagal koncesiją kainai už KWh (37). Kaip paaiškinta pirmiau, iš institucijos turimos informacijos matyti, kad 1999 ir 2000 m. vidutinė sandorio vertė buvo kiek didesnė nei minėta kaina (maždaug 1,85 NOK). Todėl institucija 1,70–1,80 NOK už KWh kainą lygins su Narvikui sumokėta 1,00 NOK kaina.

| (85) | Pirmą kartą kainos būtų tikslinamos siekiant palyginti galutinio pardavimo kainas su kainomis pagal 50,5 metų sutartį. Institucija taikė 6 % kapitalizacijos normą, todėl galutinio pardavimo vertė sumažėjo maždaug 5,5 %. Atitinkamai lyginamoji elektrinių pardavimo kaina svyruoja nuo 1,61 iki 1,70 NOK. Kad būtų sėkmingai išlaikytas rinkos investuotojo testas ir atmesta prielaida dėl valstybės pagalbos, skirtumas tarp energijos pagal koncesiją kainų ir elektrinės veiklos išlaidų turėtų būti lygus 0,61-0,70 NOK už KWh grynųjų pinigų srautui. |
| --- | --- |

(85)

Pirmą kartą kainos būtų tikslinamos siekiant palyginti galutinio pardavimo kainas su kainomis pagal 50,5 metų sutartį. Institucija taikė 6 % kapitalizacijos normą, todėl galutinio pardavimo vertė sumažėjo maždaug 5,5 %. Atitinkamai lyginamoji elektrinių pardavimo kaina svyruoja nuo 1,61 iki 1,70 NOK. Kad būtų sėkmingai išlaikytas rinkos investuotojo testas ir atmesta prielaida dėl valstybės pagalbos, skirtumas tarp energijos pagal koncesiją kainų ir elektrinės veiklos išlaidų turėtų būti lygus 0,61-0,70 NOK už KWh grynųjų pinigų srautui.

| (86) | Kaip minėta, numatomos bendros veiklos išlaidos turi svyruoti nuo 0,02 iki 0,05 NOK už KWh pridėjus 0,02 NOK už KWh mokesčiams, o tai prilygsta 0,04–0,07 NOK už KWh. Be to, reikia atsižvelgti į reinvestavimą, kurio dydį sunku nustatyti, nes jo finansinį poveikį lemia laikas ir apimtis. |
| --- | --- |

(86)

Kaip minėta, numatomos bendros veiklos išlaidos turi svyruoti nuo 0,02 iki 0,05 NOK už KWh pridėjus 0,02 NOK už KWh mokesčiams, o tai prilygsta 0,04–0,07 NOK už KWh. Be to, reikia atsižvelgti į reinvestavimą, kurio dydį sunku nustatyti, nes jo finansinį poveikį lemia laikas ir apimtis.

| (87) | Atsižvelgdama į tai, institucija atliko 128 GWh (38) energijos pagal koncesiją pardavimo 50,5 metų laikotarpiu jautrumo analizę. Institucija ištyrė įvairius išlaidų ir diskonto normų derinius, kai nominalios diskonto normos atskaičius mokesčius svyruoja nuo 5,5 % iki 7,5 %, o bendros veiklos išlaidos sudaro 0,05–0,09 NOK už KWh (parodyta lentelėje).











  Jautrumo
  analizė | Diskonto norma |
| --- | --- | --- |
| 5,5 % | 6 % | 6,5 % | 7 % | 7,5 % |
| Veiklos išlaidos | 0,05 | 1,60 | 1,46 | 1,34 | 1,23 | 1,14 |
| 0,06 | 1,34 | 1,23 | 1,12 | 1,04 | 0,96 |
| 0,07 | 1,09 | 0,99 | 0,91 | 0,84 | 0,78 |
| 0,08 | 0,83 | 0,76 | 0,70 | 0,64 | 0,59 |
| 0,09 | 0,58 | 0,53 | 0,48 | 0,45 | 0,41 |

(87)

Atsižvelgdama į tai, institucija atliko 128 GWh (38) energijos pagal koncesiją pardavimo 50,5 metų laikotarpiu jautrumo analizę. Institucija ištyrė įvairius išlaidų ir diskonto normų derinius, kai nominalios diskonto normos atskaičius mokesčius svyruoja nuo 5,5 % iki 7,5 %, o bendros veiklos išlaidos sudaro 0,05–0,09 NOK už KWh (parodyta lentelėje).

Jautrumo

analizė

Diskonto norma

5,5 %

6 %

6,5 %

7 %

7,5 %

Veiklos išlaidos

0,05

1,60

1,46

1,34

1,23

1,14

0,06

1,34

1,23

1,12

1,04

0,96

0,07

1,09

0,99

0,91

0,84

0,78

0,08

0,83

0,76

0,70

0,64

0,59

0,09

0,58

0,53

0,48

0,45

0,41

| (88) | Gauti rezultatai yra mažesni nei 0,61-0,70 NOK, kai veiklos išlaidos sudaro 0,09 NOK, o diskonto norma svyruoja nuo 5,5 % iki 7,5 % arba kai veiklos išlaidos yra 0,08 NOK, o diskonto norma – 7,5 % arba didesnė. Pagal šiuos scenarijus energijos pagal koncesiją kainos ir veiklos išlaidų skirtumas yra toks mažas, kad apskaičiavus skirtumo GEV negalima paaiškinti skirtumo dėl didesnių galutinio hidroelektrinių pardavimo kainų. Tačiau taip yra tik tada, kai veiklos išlaidos, įskaitant ir reinvestavimo išlaidas, yra 60-80 % didesnės nei Norvegijos institucijų numatytos sąnaudos. |
| --- | --- |

(88)

Gauti rezultatai yra mažesni nei 0,61-0,70 NOK, kai veiklos išlaidos sudaro 0,09 NOK, o diskonto norma svyruoja nuo 5,5 % iki 7,5 % arba kai veiklos išlaidos yra 0,08 NOK, o diskonto norma – 7,5 % arba didesnė. Pagal šiuos scenarijus energijos pagal koncesiją kainos ir veiklos išlaidų skirtumas yra toks mažas, kad apskaičiavus skirtumo GEV negalima paaiškinti skirtumo dėl didesnių galutinio hidroelektrinių pardavimo kainų. Tačiau taip yra tik tada, kai veiklos išlaidos, įskaitant ir reinvestavimo išlaidas, yra 60-80 % didesnės nei Norvegijos institucijų numatytos sąnaudos.

3.   Išvada ir santrauka

| (89) | Institucija apsvarstė, ar, remiantis Norvegijos institucijų pateikta informacija, Narviko susitarimas su NEAS suteikė pastarajai pranašumo. Institucija nustatė, kad keturi ekspertų vertinimai yra riboti. Yra daug neaiškumų dėl elektros kainų pokyčių ilgesniais laikotarpiais. Neįprasta sudaryti ilgalaikes energijos pardavimo sutartis į jas neįtraukiant kainų tikslinimo sąlygų. |
| --- | --- |

(89)

Institucija apsvarstė, ar, remiantis Norvegijos institucijų pateikta informacija, Narviko susitarimas su NEAS suteikė pastarajai pranašumo. Institucija nustatė, kad keturi ekspertų vertinimai yra riboti. Yra daug neaiškumų dėl elektros kainų pokyčių ilgesniais laikotarpiais. Neįprasta sudaryti ilgalaikes energijos pardavimo sutartis į jas neįtraukiant kainų tikslinimo sąlygų.

| (90) | Be to, elektrinių pardavimo negalima akivaizdžiai palyginti su energijos pagal koncesiją pardavimu, nes galutinis pardavimas yra galutinis sprendimas, priimamas įvertinus riziką, susijusią su neribota arba būsima verte. Kitaip yra energijos pagal koncesiją pardavimo atveju, kai rizikos ir vertės požiūriu optimali sutarties trukmė gali skirtis. |
| --- | --- |

(90)

Be to, elektrinių pardavimo negalima akivaizdžiai palyginti su energijos pagal koncesiją pardavimu, nes galutinis pardavimas yra galutinis sprendimas, priimamas įvertinus riziką, susijusią su neribota arba būsima verte. Kitaip yra energijos pagal koncesiją pardavimo atveju, kai rizikos ir vertės požiūriu optimali sutarties trukmė gali skirtis.

| (91) | Tačiau institucija atsižvelgė į konkrečias bylos aplinkybes, taip pat į tai, kad iki pasirašant 50,5 metų sutartį su NEAS Narvikas nuostolingai pardavinėjo energiją pagal koncesiją, taip pat į tai, kad savivaldybei buvo būtinas likvidumas, kad galėtų grąžinti savo skolą ir planuotai investuoti į NEAS. |
| --- | --- |

(91)

Tačiau institucija atsižvelgė į konkrečias bylos aplinkybes, taip pat į tai, kad iki pasirašant 50,5 metų sutartį su NEAS Narvikas nuostolingai pardavinėjo energiją pagal koncesiją, taip pat į tai, kad savivaldybei buvo būtinas likvidumas, kad galėtų grąžinti savo skolą ir planuotai investuoti į NEAS.

| (92) | Būtent atsižvelgdama į šias konkrečias aplinkybes institucija sutinka su argumentu, kad nagrinėjamas sandoris, nepaisant didelės trukmės ir netikrumo dėl būsimų energijos kainų, gali būti prilyginamas hidroelektrinių pardavimui 1999 ir 2000 m. Todėl šiuo konkrečiu atveju institucija sutinka, kad parduotų hidroelektrinių kainos yra tinkamas kriterijus rinkos kainai už ilgalaikį teisių į energiją pagal koncesiją pardavimą nustatyti. Remiantis Norvegijos institucijų institucijai pateiktais įrodymais ir atitinkamų skirtumų paaiškinimais, matyti, kad Narvikui sumokėta kaina prilygsta 1999 ir 2000 m. parduotų elektrinių kainai. |
| --- | --- |

(92)

Būtent atsižvelgdama į šias konkrečias aplinkybes institucija sutinka su argumentu, kad nagrinėjamas sandoris, nepaisant didelės trukmės ir netikrumo dėl būsimų energijos kainų, gali būti prilyginamas hidroelektrinių pardavimui 1999 ir 2000 m. Todėl šiuo konkrečiu atveju institucija sutinka, kad parduotų hidroelektrinių kainos yra tinkamas kriterijus rinkos kainai už ilgalaikį teisių į energiją pagal koncesiją pardavimą nustatyti. Remiantis Norvegijos institucijų institucijai pateiktais įrodymais ir atitinkamų skirtumų paaiškinimais, matyti, kad Narvikui sumokėta kaina prilygsta 1999 ir 2000 m. parduotų elektrinių kainai.

| (93) | Atsižvelgdama į visus šiuo aspektus institucija priėjo išvadą, kad sudarydamas sutartį su NEAS dėl teisės į energiją pagal koncesiją pardavimo Narvikas veikė savo nuožiūra kaip rinkos ekonomikos investuotojas. |
| --- | --- |

(93)

Atsižvelgdama į visus šiuo aspektus institucija priėjo išvadą, kad sudarydamas sutartį su NEAS dėl teisės į energiją pagal koncesiją pardavimo Narvikas veikė savo nuožiūra kaip rinkos ekonomikos investuotojas.

| (94) | Todėl negalima manyti, kad sutartis suteikė NEAS pranašumo, ir pagal EEE susitarimo 61 straipsnį valstybės pagalba atitinkamai suteikta nebuvo, |
| --- | --- |

(94)

Todėl negalima manyti, kad sutartis suteikė NEAS pranašumo, ir pagal EEE susitarimo 61 straipsnį valstybės pagalba atitinkamai suteikta nebuvo,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Parduodant Narviko savivaldybės teisę į energiją pagal koncesiją įmonei „Narvik Energi AS“ valstybės pagalba pagal EEE susitarimo 61 straipsnį suteikta nebuvo.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Norvegijos Karalystei.

3 straipsnis

Šio sprendimo tekstas autentiškas tik anglų kalba.

Priimta Briuselyje 2013 m. birželio 19 d.

ELPA priežiūros institucijos vardu

Oda Helen SLETNES

Pirmininkė

Sabine MONAUNI-TÖMÖRDY

Kolegijos narė

---

(1)  Paskelbta OL C 121, 2012 4 26, p. 25 ir EEE priede Nr. 23, 2012 4 26, p. 1.

1

(2)  Dok. Nr. 504391.

2

(3)  Dok. Nr. 519710.

3

(4)  Dok. Nr. 532247–532256.

4

(5)  Dok. Nr. 626050.

5

(6)  Žr. 1 išnašą.

6

(7)  Dok. Nr. 635920.

7

(8)  Dok. Nr. 639486.

8

(9)  Dok. Nr. 655297–655305.

9

(10)  1917 12 14 Nr. 16 Lov om erverv av vannfall mv. (industrikonsesjonsloven) (toliau – Pramoninio licencijavimo įstatymas).

10

(11)  1917 12 14 Nr. 17 Lov om vassdragsreguleringer (vassdragsreguleringsloven) (toliau – Krioklių reguliavimo įstatymas).

11

(12)  Pramoninio licencijavimo įstatymo 2 skirsnio 12 dalies 1 punktas.

12

(13)  Pramoninio licencijavimo įstatymo 2 skirsnio 12 dalies 7 punktas.

13

(14)  Paaiškėjo, kad į DS1, DS2 ir DT ataskaitas įtraukta Taraldsviko, Sildviko, Skjomeno, Båtsvano ir Nordaleno pagaminta energija pagal koncesiją už ministerijos kainą. Nors DS2 ataskaitoje įvertintas energijos pagal koncesiją kiekis aiškiai nenurodytas, niekur nenurodoma, kad jis nėra toks pat kaip DS1 ataskaitoje. AA ataskaita apima tų pačių elektrinių gamybą, išskyrus Taraldsviką.

14

(15)  Pagal bazinį scenarijų vertė yra lygi 87,7 mln. NOK.

15

(16)  OL L 137, 2000 6 8, p. 28.

16

(17)  1997 6 13 Nr. 44 Lov om aksjeselskaper (aksjeloven) (Akcinių bendrovių įstatymas).

17

(18)  Sprendimas byloje SFEI v La Poste , C-39/94, [1996] Rink. p. I-3547, 60 punktas.

18

SFEI

La Poste

(19)  Rinkos ekonomikos investuotojo principas išsamiau aprašytas institucijos rekomendacijose dėl valstybės pagalbos nuostatų taikymo gamybos sektoriaus valstybės įmonėms (OL L 274, 2000 10 26, p. 29).

19

(20)  Plg. Institucijos gairės dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo teikiant kompensacijas už bendro ekonominio intereso paslaugas (OL neskelbta, bet skelbiama institucijos svetainėje adresu http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/), p. 68.

20

(21)  Suderinta 20 mln. NOK kaina už 116,3 GWh energijos pagal koncesiją už ministerijos kainą atitinka numatytų ir DT ataskaitoje pateiktų GEV verčių (110–130 mln. NOK) ir DS2 ataskaitoje nurodytų GEV verčių (100–140 mln. NOK) vidurkį. Be to, kaina yra didesnė nei DS1 ataskaitoje nurodytų GEV verčių (80-145 mln. NOK) vidurkis ir viršija AA ataskaitoje nurodytas vertes (71,4-117,4 mln. NOK už 115,3 GWh energiją pagal koncesiją už ministerijos kainą).

21

(22)  Nepriklausomo eksperto vertinimas, tenkinantis atitinkamus SOL kriterijus, ne visada laikytinas teisinga turto arba pastato rinkos vertės išraiška, žr. institucijos sprendimą Nr. 157/12/COL Dėl Opdalio savivaldybės įvykdyto sklypo gnr 271/8 pardavimo (OL L 350, 2012 5 9, p. 109), II.6.2 skirsnis.

22

Dėl Opdalio savivaldybės įvykdyto sklypo gnr 271/8 pardavimo

(23)  Be to, institucija pabrėžia, kad keturiose ataskaitose neįvertinta 11,3 GWh energijos pagal koncesiją už savikainą. Institucijai taip pat nebuvo pateiktas nepriklausomo eksperto vertinimas, kuriame būtų įvertinta šios energijos pagal koncesiją vertė. Norvegijos institucijos tepaaiškino, kad dėl 6 mln. NOK kainos už šią energiją pagal koncesiją buvo sutarta per Narviko ir NEAS derybas. Atsižvelgdama į šias aplinkybes, institucija negali įvertinti 11,3 GWh energijos pagal koncesiją už savikainą pardavimo pagal SOL principus. Be to, AA neatsižvelgė į Taraldsviko (1 GWh) pagamintos energijos vertę.

23

(24)  Sprendimas sujungtose bylose T-80/06 ir T-182/09 (Budapesti Erőmű Zrt prieš Komisiją [dar nepaskelbtas Rinkinyje], p. 65–69.

24

Budapesti Erőmű Zrt prieš Komisiją

(25)  Sprendimas sujungtose bylose T-80/06 ir T-182/09 (Budapesti Erőmű Zrt prieš Komisiją [dar nepaskelbtas Rinkinyje], p. 68–69.

25

Budapesti Erőmű Zrt prieš Komisiją

(26)  Žr. Komisijos sprendimo byloje C 41/05 (Valstybės pagalba, kurią Vengrija skyrė pagal energijos pirkimo sutartis) (OL L 225, 2009 8 27, p. 53), p. 200.

26

Valstybės pagalba, kurią Vengrija skyrė pagal energijos pirkimo sutartis

(27)  Taikant 4 % kapitalizacijos normą, vertė iš tikrųjų sumažėtų maždaug 14 %.

27

(28)  Nominali vertė – ekonominė vertė, išreikšta valiutos vienetais, konkrečiais metais. Priešingai, reali vertė pakoreguoja nominalią vertę, nes ji nustatoma neatsižvelgiant į laikui bėgant vykstančius bendrus kainų pokyčius (infliaciją).

28

(29)  2007 m. NVE vadovas Nr. 1 Kostnader ved produksjon av kraft og varme, paskelbtas adresu http://www.nve.no/Global/Konsesjoner/Fjernvarme/handbok1-07.pdf

29

Kostnader ved produksjon av kraft og varme

(30)  Vertė nurodyta šioje knygoje: Thor Falkanger and Kjell Haagensen Vassdrags- og energirett, 2002 m., p. 349.

30

Vassdrags- og energirett

(31)  Žr. AA ataskaitą ir kitas joje nurodytas ataskaitas.

31

(32)  Žr., pvz.: Frode Kjærland Norsk vannkraft – “arvesølv solgt på billigsalg”?, 2009 m., paskelbta adresu http://www.magma.no/norsk-vannkraft-arvesoelv-solgt-paa-billigsalg

32

Norsk vannkraft – “arvesølv solgt på billigsalg”?

(33)  Žr. DT ataskaitos 4.3.1 punktą.

33

(34)  Kartu su perdavimo išlaidomis, tačiau tai atitinka elektrinės pardavimo scenarijų, į kurį analizėje neatsižvelgiama.

34

(35)  2007 m. NVE vadovo Nr. 1 4.2.3 punktas ir „Sweco Grøner“ ataskaita Nr. 154650-2007.1, cituojama Ot.prp. Nr. 107 (2008-2009 m.) 4.4 skirsnio 4.2 lentelėje, kuri paskelbta adresu http://www.regjeringen.no/nn/dep/oed/dokument/proposisjonar-ogmeldingar/odelstingsproposisjonar/-2008-2009/otprp-nr-107-2008-2009-/4/4.html?id=569864

35

(36)  2007 m. NVE vadovo Nr. 1 4.2.2 punktas, Nr. 2.2.

36

(37)  T. y. 126 mln. NOK pardavimo kaina padalyta iš 128 GWh energijos pagal koncesiją per metus.

37

(38)  Institucijos skaičiuojama ministerijos kaina buvo lygi 0,10 NOK, o savikaina, kad būtų paprasčiau, 0,15 NOK, žr. (14) dalį.

38

---