# Europos Sąjungos L 287/2013

| | ISSN 1977-0723
  doi:10.3000/19770723.L_2013.287.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 287 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 56 tomas2013m. spalio 29d. |

ISSN 1977-0723

doi:10.3000/19770723.L_2013.287.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 287

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

56 tomas2013m. spalio 29d.

---

| Turinys | | I   Įstatymo galią turintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2013 m. spalio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1021/2013, kuriuo iš dalies keičiamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvų 1999/4/EB ir 2000/36/EB ir Tarybos direktyvų 2001/111/EB, 2001/113/EB ir 2001/114/EB nuostatos, susijusios su Komisijai suteikiamais įgaliojimais (
  1
  ) | 1 |
| | * | 2013 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1022/2013, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 1093/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos bankininkystės institucija), nuostatos, susijusios su specialių uždavinių pavedimu Europos Centriniam Bankui pagal Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1024/2013 | 5 |
| | * | 2013 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1023/2013, kuriuo iš dalies keičiami Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatai ir kitų Europos Sąjungos tarnautojų įdarbinimo sąlygos | 15 |
| | * | 2013 m. spalio 15 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1024/2013, kuriuo Europos Centriniam Bankui pavedami specialūs uždaviniai, susiję su rizikos ribojimu pagrįstos kredito įstaigų priežiūros politika | 63 |

Turinys

I   Įstatymo galią turintys teisės aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2013 m. spalio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1021/2013, kuriuo iš dalies keičiamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvų 1999/4/EB ir 2000/36/EB ir Tarybos direktyvų 2001/111/EB, 2001/113/EB ir 2001/114/EB nuostatos, susijusios su Komisijai suteikiamais įgaliojimais (
  1
  )

1

1

*

2013 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1022/2013, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 1093/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos bankininkystės institucija), nuostatos, susijusios su specialių uždavinių pavedimu Europos Centriniam Bankui pagal Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1024/2013

5

*

2013 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1023/2013, kuriuo iš dalies keičiami Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatai ir kitų Europos Sąjungos tarnautojų įdarbinimo sąlygos

15

*

2013 m. spalio 15 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1024/2013, kuriuo Europos Centriniam Bankui pavedami specialūs uždaviniai, susiję su rizikos ribojimu pagrįstos kredito įstaigų priežiūros politika

63

| | | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- | --- |
| | * | 2013 m. spalio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas, klaidų ištaisymas (OL L 269, 2013 10 10 p. 1) | 90 |

Klaidų ištaisymas

*

2013 m. spalio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas, klaidų ištaisymas (OL L 269, 2013 10 10 p. 1)

(OL L 269, 2013 10 10 p. 1)

90

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Įstatymo galią turintys teisės aktai

REGLAMENTAI

| 29.10.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 287/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 287/1

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1021/2013

2013 m. spalio 9 d.

kuriuo iš dalies keičiamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvų 1999/4/EB ir 2000/36/EB ir Tarybos direktyvų 2001/111/EB, 2001/113/EB ir 2001/114/EB nuostatos, susijusios su Komisijai suteikiamais įgaliojimais

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį ir 114 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | 1999 m. vasario 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 1999/4/EB dėl kavos ir cikorijos ekstraktų (3), 2000 m. birželio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/36/EB dėl žmonėms vartoti skirtų kakavos ir šokolado produktų (4), 2001 m. gruodžio 20 d. Tarybos direktyva 2001/111/EB dėl kai kurių žmonėms vartoti skirto cukraus rūšių (5), 2001 m. gruodžio 20 d. Tarybos direktyva 2001/113/EB dėl žmonių maistui skirtų vaisių džemų, žele, marmeladų ir saldintos kaštonų tyrės (6) ir 2001 m. gruodžio 20 d. Tarybos direktyva 2001/114/EB dėl žmonėms vartoti skirto tam tikro iš dalies arba visiškai dehidratuoto konservuoto pieno (7) Komisijai suteikiami įgaliojimai siekiant įgyvendinti kai kurias tų direktyvų nuostatas. Tais įgaliojimais buvo naudojamasi laikantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendime 1999/468/EB, nustatančiame Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (8), nustatytos tvarkos. Įsigaliojus Lisabonos sutarčiai tinkama tą įgaliojimų suteikimą suderinti su Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 290 straipsniu; |
| --- | --- |

(1)

1999 m. vasario 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 1999/4/EB dėl kavos ir cikorijos ekstraktų (3), 2000 m. birželio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/36/EB dėl žmonėms vartoti skirtų kakavos ir šokolado produktų (4), 2001 m. gruodžio 20 d. Tarybos direktyva 2001/111/EB dėl kai kurių žmonėms vartoti skirto cukraus rūšių (5), 2001 m. gruodžio 20 d. Tarybos direktyva 2001/113/EB dėl žmonių maistui skirtų vaisių džemų, žele, marmeladų ir saldintos kaštonų tyrės (6) ir 2001 m. gruodžio 20 d. Tarybos direktyva 2001/114/EB dėl žmonėms vartoti skirto tam tikro iš dalies arba visiškai dehidratuoto konservuoto pieno (7) Komisijai suteikiami įgaliojimai siekiant įgyvendinti kai kurias tų direktyvų nuostatas. Tais įgaliojimais buvo naudojamasi laikantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendime 1999/468/EB, nustatančiame Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (8), nustatytos tvarkos. Įsigaliojus Lisabonos sutarčiai tinkama tą įgaliojimų suteikimą suderinti su Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 290 straipsniu;

| (2) | visų pirma, direktyvomis 2000/36/EB, 2001/111/EB, 2001/113/EB ir 2001/114/EB Komisijai suteikiami įgaliojimai patvirtinti priemones, būtinas toms direktyvoms įgyvendinti ir susijusias su pritaikymu prie technikos pažangos. Tokioms priemonėms šiuo metu Direktyvos 2000/36/EB atveju taikoma reguliavimo procedūra su tikrinimu, o direktyvų 2001/111/EB, 2001/113/EB ir 2001/114/EB atveju - reguliavimo procedūra. Įsigaliojus Lisabonos sutarčiai tinkama tą įgaliojimų suteikimą suderinti su SESV 290 straipsniu ir turėtų būti atlikta tų įgaliojimų apimties peržiūra; |
| --- | --- |

(2)

visų pirma, direktyvomis 2000/36/EB, 2001/111/EB, 2001/113/EB ir 2001/114/EB Komisijai suteikiami įgaliojimai patvirtinti priemones, būtinas toms direktyvoms įgyvendinti ir susijusias su pritaikymu prie technikos pažangos. Tokioms priemonėms šiuo metu Direktyvos 2000/36/EB atveju taikoma reguliavimo procedūra su tikrinimu, o direktyvų 2001/111/EB, 2001/113/EB ir 2001/114/EB atveju - reguliavimo procedūra. Įsigaliojus Lisabonos sutarčiai tinkama tą įgaliojimų suteikimą suderinti su SESV 290 straipsniu ir turėtų būti atlikta tų įgaliojimų apimties peržiūra;

| (3) | direktyvų 2000/36/EB, 2001/111/EB ir 2001/113/EB prieduose esančius techninius elementus gali reikėti pritaikyti ar atnaujinti, kad būtų atsižvelgta į atitinkamų tarptautinių standartų pokyčius. Tačiau direktyvomis 2000/36/EB ir 2001/111/EB Komisijai nesuteikiami atitinkami įgaliojimai nedelsiant iš dalies keisti jų priedus, kad būtų atsižvelgta į tokius pokyčius. Todėl siekiant užtikrinti, kad direktyvos 2000/36/EB ir 2001/111/EB būtų įgyvendinamos nuosekliai, Komisijai turėtų būti deleguoti papildomi įgaliojimai iš dalies keisti Direktyvos 2000/36/EB I priedo C ir D skirsnius ir Direktyvos 2001/111/EB priedo B dalį, kad būtų atsižvelgta į atitinkamų tarptautinių standartų pokyčius. Be to, Direktyva 2001/113/EB Komisijai suteikiami įgaliojimai laikantis reguliavimo procedūros priderinti tą direktyvą prie atitinkamų tarptautinių standartų pokyčių. Įsigaliojus Lisabonos sutarčiai tinkama tą įgaliojimų suteikimą suderinti su SESV 290 straipsniu ir turėtų būti atlikta tų įgaliojimų apimties peržiūra; |
| --- | --- |

(3)

direktyvų 2000/36/EB, 2001/111/EB ir 2001/113/EB prieduose esančius techninius elementus gali reikėti pritaikyti ar atnaujinti, kad būtų atsižvelgta į atitinkamų tarptautinių standartų pokyčius. Tačiau direktyvomis 2000/36/EB ir 2001/111/EB Komisijai nesuteikiami atitinkami įgaliojimai nedelsiant iš dalies keisti jų priedus, kad būtų atsižvelgta į tokius pokyčius. Todėl siekiant užtikrinti, kad direktyvos 2000/36/EB ir 2001/111/EB būtų įgyvendinamos nuosekliai, Komisijai turėtų būti deleguoti papildomi įgaliojimai iš dalies keisti Direktyvos 2000/36/EB I priedo C ir D skirsnius ir Direktyvos 2001/111/EB priedo B dalį, kad būtų atsižvelgta į atitinkamų tarptautinių standartų pokyčius. Be to, Direktyva 2001/113/EB Komisijai suteikiami įgaliojimai laikantis reguliavimo procedūros priderinti tą direktyvą prie atitinkamų tarptautinių standartų pokyčių. Įsigaliojus Lisabonos sutarčiai tinkama tą įgaliojimų suteikimą suderinti su SESV 290 straipsniu ir turėtų būti atlikta tų įgaliojimų apimties peržiūra;

| (4) | todėl, siekiant atsižvelgti į technikos pažangą ir atitinkamų tarptautinių standartų pokyčius, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl šių klausimų: Direktyvos 2000/36/EB I priedo C ir D skirsnių keitimo, Direktyvos 2001/111/EB priedo B dalies keitimo bei Direktyvos 2001/113/EB II priedo ir III priedo B dalies keitimo. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai; |
| --- | --- |

(4)

todėl, siekiant atsižvelgti į technikos pažangą ir atitinkamų tarptautinių standartų pokyčius, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl šių klausimų: Direktyvos 2000/36/EB I priedo C ir D skirsnių keitimo, Direktyvos 2001/111/EB priedo B dalies keitimo bei Direktyvos 2001/113/EB II priedo ir III priedo B dalies keitimo. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai;

| (5) | priėmus 2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 178/2002, nustatantį maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiantį Europos maisto saugos tarnybą ir nustatantį su maisto saugos klausimais susijusias procedūras (9), kuris taikomas visiems maisto ir pašarų gamybos, perdirbimo ir paskirstymo etapams Sąjungos ir nacionaliniu lygiu, bendrosios Sąjungos nuostatos dėl maisto produktų tiesiogiai taikomos produktams, kuriems taikomos direktyvos 1999/4/EB, 2000/36/EB, 2001/111/EB, 2001/113/EB ir 2001/114/EB. Todėl Komisijai nebereikia įgaliojimų tų direktyvų nuostatoms suderinti su bendrosiomis Sąjungos nuostatomis dėl maisto produktų. Todėl nuostatas, pagal kurias suteikiami tokie įgaliojimai, reikėtų išbraukti; |
| --- | --- |

(5)

priėmus 2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 178/2002, nustatantį maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiantį Europos maisto saugos tarnybą ir nustatantį su maisto saugos klausimais susijusias procedūras (9), kuris taikomas visiems maisto ir pašarų gamybos, perdirbimo ir paskirstymo etapams Sąjungos ir nacionaliniu lygiu, bendrosios Sąjungos nuostatos dėl maisto produktų tiesiogiai taikomos produktams, kuriems taikomos direktyvos 1999/4/EB, 2000/36/EB, 2001/111/EB, 2001/113/EB ir 2001/114/EB. Todėl Komisijai nebereikia įgaliojimų tų direktyvų nuostatoms suderinti su bendrosiomis Sąjungos nuostatomis dėl maisto produktų. Todėl nuostatas, pagal kurias suteikiami tokie įgaliojimai, reikėtų išbraukti;

| (6) | šiuo reglamentu siekiama tik suderinti esamą įgaliojimų suteikimą Komisijai pagal direktyvas 1999/4/EB, 2000/36/EB, 2001/111/EB, 2001/113/EB ir 2001/114/EB su SESV 290 straipsniu ir prireikus atlikti tų įgaliojimų apimties peržiūrą. Kadangi tų direktyvų tikslų valstybės narės ir toliau negali deramai pasiekti ir kadangi tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina jo tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

(6)

šiuo reglamentu siekiama tik suderinti esamą įgaliojimų suteikimą Komisijai pagal direktyvas 1999/4/EB, 2000/36/EB, 2001/111/EB, 2001/113/EB ir 2001/114/EB su SESV 290 straipsniu ir prireikus atlikti tų įgaliojimų apimties peržiūrą. Kadangi tų direktyvų tikslų valstybės narės ir toliau negali deramai pasiekti ir kadangi tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina jo tikslams pasiekti;

| (7) | todėl direktyvas 1999/4/EB, 2000/36/EB, 2001/111/EB, 2001/113/EB ir 2001/114/EB reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti; |
| --- | --- |

(7)

todėl direktyvas 1999/4/EB, 2000/36/EB, 2001/111/EB, 2001/113/EB ir 2001/114/EB reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti;

| (8) | kadangi direktyvų 1999/4/EB, 2000/36/EB, 2001/111/EB, 2001/113/EB ir 2001/114/EB pakeitimai susiję tik su Komisijos įgaliojimais, tų pakeitimų perkelti į valstybių narių teisę nereikia, |
| --- | --- |

(8)

kadangi direktyvų 1999/4/EB, 2000/36/EB, 2001/111/EB, 2001/113/EB ir 2001/114/EB pakeitimai susiję tik su Komisijos įgaliojimais, tų pakeitimų perkelti į valstybių narių teisę nereikia,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Direktyvos 1999/4/EB pakeitimai

Direktyvos 1999/4/EB 4 ir 5 straipsniai išbraukiami.

2 straipsnis

Direktyvos 2000/36/EB pakeitimai

Direktyva 2000/36/EB iš dalies keičiama taip:

| 1) | 5 straipsnis pakeičiamas taip:
  „5 straipsnis
  Siekiant atsižvelgti į technikos pažangą ir atitinkamų tarptautinių standartų pokyčius, Komisijai pagal 6 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl I priedo C ir D skirsnių keitimo.“; |
| --- | --- |

1)

5 straipsnis pakeičiamas taip:

„5 straipsnis

Siekiant atsižvelgti į technikos pažangą ir atitinkamų tarptautinių standartų pokyčius, Komisijai pagal 6 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl I priedo C ir D skirsnių keitimo.“;

| 2) | 6 straipsnis pakeičiamas taip:
  „6 straipsnis
  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.
  2.   5 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2013 m. lapkričio 18 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.
  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 5 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.
  4.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.
  5.   Pagal 5 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.“ |
| --- | --- |

2)

6 straipsnis pakeičiamas taip:

„6 straipsnis

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   5 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2013 m. lapkričio 18 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 5 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

5.   Pagal 5 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.“

3 straipsnis

Direktyvos 2001/111/EB pakeitimai

Direktyva 2001/111/EB iš dalies keičiama taip:

| 1) | 4 straipsnis pakeičiamas taip:
  „4 straipsnis
  Siekiant atsižvelgti į technikos pažangą ir atitinkamų tarptautinių standartų pokyčius, Komisijai pagal 5 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl priedo B dalies keitimo.“; |
| --- | --- |

1)

4 straipsnis pakeičiamas taip:

„4 straipsnis

Siekiant atsižvelgti į technikos pažangą ir atitinkamų tarptautinių standartų pokyčius, Komisijai pagal 5 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl priedo B dalies keitimo.“;

| 2) | 5 straipsnis pakeičiamas taip:
  „5 straipsnis
  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.
  2.   4 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2013 m. lapkričio 18 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.
  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 4 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.
  4.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.
  5.   Pagal 4 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.“ |
| --- | --- |

2)

5 straipsnis pakeičiamas taip:

„5 straipsnis

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   4 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2013 m. lapkričio 18 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 4 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

5.   Pagal 4 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.“

4 straipsnis

Direktyvos 2001/113/EB pakeitimai

Direktyva 2001/113/EB iš dalies keičiama taip:

| 1) | 5 straipsnis pakeičiamas taip:
  „5 straipsnis
  Siekiant atsižvelgti į technikos pažangą ir atitinkamų tarptautinių standartų pokyčius, Komisijai pagal 6 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl II priedo ir III priedo B dalies keitimo.“; |
| --- | --- |

1)

5 straipsnis pakeičiamas taip:

„5 straipsnis

Siekiant atsižvelgti į technikos pažangą ir atitinkamų tarptautinių standartų pokyčius, Komisijai pagal 6 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl II priedo ir III priedo B dalies keitimo.“;

| 2) | 6 straipsnis pakeičiamas taip:
  „6 straipsnis
  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.
  2.   5 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2013 m. lapkričio 18 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.
  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 5 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.
  4.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.
  5.   Pagal 5 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.“ |
| --- | --- |

2)

6 straipsnis pakeičiamas taip:

„6 straipsnis

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   5 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2013 m. lapkričio 18 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 5 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

5.   Pagal 5 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.“

5 straipsnis

Direktyvos 2001/114/EB pakeitimai

Direktyvos 2001/114/EB 5 ir 6 straipsniai išbraukiami.

6 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Strasbūre 2013 m. spalio 9 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

M. SCHULZ

Tarybos vardu

Pirmininkas

V. LEŠKEVIČIUS

---

(1)  OL C 229, 2012 7 31, p. 143.

1

(2)  2013 m. rugsėjo 11 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2013 m. rugsėjo 26 d. Tarybos sprendimas.

2

(3)  OL L 66, 1999 3 13, p. 26.

3

(4)  OL L 197, 2000 8 3, p. 19.

4

(5)  OL L 10, 2002 1 12, p. 53.

5

(6)  OL L 10, 2002 1 12, p. 67.

6

(7)  OL L 15, 2002 1 17, p. 19.

7

(8)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

8

(9)  OL L 31, 2002 2 1, p. 1.

9

---

| 29.10.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 287/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 287/5

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1022/2013

2013 m. spalio 22 d.

kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 1093/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos bankininkystės institucija), nuostatos, susijusios su specialių uždavinių pavedimu Europos Centriniam Bankui pagal Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1024/2013

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos Centrinio Banko nuomonę (1),

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (3),

kadangi:

| (1) | 2012 m. birželio 29 d. euro zonos valstybių ir vyriausybių vadovai paragino Komisiją teikti pasiūlymus numatyti bendrą priežiūros mechanizmą, kuriame dalyvautų Europos Centrinis Bankas (toliau – ECB). Savo 2012 m. birželio 29 d. išvadose Europos Vadovų Taryba paprašė savo pirmininko, glaudžiai bendradarbiaujant su Komisijos, Euro grupės ir ECB pirmininkais, parengti konkretų veiksmų planą su įgyvendinimo terminais, skirtą tikrai ekonominei ir pinigų sąjungai sukurti, kuriame būtų pateikti konkretūs pasiūlymai dėl finansinių paslaugų vidaus rinkos vieningumo ir vientisumo išsaugojimo; |
| --- | --- |

(1)

2012 m. birželio 29 d. euro zonos valstybių ir vyriausybių vadovai paragino Komisiją teikti pasiūlymus numatyti bendrą priežiūros mechanizmą, kuriame dalyvautų Europos Centrinis Bankas (toliau – ECB). Savo 2012 m. birželio 29 d. išvadose Europos Vadovų Taryba paprašė savo pirmininko, glaudžiai bendradarbiaujant su Komisijos, Euro grupės ir ECB pirmininkais, parengti konkretų veiksmų planą su įgyvendinimo terminais, skirtą tikrai ekonominei ir pinigų sąjungai sukurti, kuriame būtų pateikti konkretūs pasiūlymai dėl finansinių paslaugų vidaus rinkos vieningumo ir vientisumo išsaugojimo;

| (2) | numatyti bendrą priežiūros mechanizmą - pirmasis žingsnis kuriant Europos bankų sąjungą, kuri sutvirtinama tikrai bendromis finansinių paslaugų taisyklėmis ir naujomis indėlių draudimo ir bankų pertvarkymo sistemomis; |
| --- | --- |

(2)

numatyti bendrą priežiūros mechanizmą - pirmasis žingsnis kuriant Europos bankų sąjungą, kuri sutvirtinama tikrai bendromis finansinių paslaugų taisyklėmis ir naujomis indėlių draudimo ir bankų pertvarkymo sistemomis;

| (3) | kad būtų numatytas bendras priežiūros mechanizmas, Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1024/2013 (4) ECB pavedami specialūs uždaviniai, susiję su rizikos ribojimu pagrįstos valstybių narių, kurių valiuta yra euro, kredito įstaigų priežiūros politika, ir leidžiama kitoms valstybėms narėms glaudžiai bendradarbiauti su ECB; |
| --- | --- |

(3)

kad būtų numatytas bendras priežiūros mechanizmas, Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1024/2013 (4) ECB pavedami specialūs uždaviniai, susiję su rizikos ribojimu pagrįstos valstybių narių, kurių valiuta yra euro, kredito įstaigų priežiūros politika, ir leidžiama kitoms valstybėms narėms glaudžiai bendradarbiauti su ECB;

| (4) | priežiūros uždavinių kai kurių valstybių narių kredito įstaigų atžvilgiu perdavimas ECB jokiu būdu neturėtų trukdyti veikti finansinių paslaugų srities vidaus rinkai. Todėl Europos priežiūros institucija (Europos bankininkystės institucija) (toliau – EBI), įsteigta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1093/2010 (5), turėtų išsaugoti savo vaidmenį ir visus savo turimus įgaliojimus bei užduotis: ji turėtų toliau plėtoti visoms valstybėms narėms taikomas bendras taisykles ir prisidėti prie nuoseklaus jų taikymo, bei stiprinti priežiūros praktikos konvergenciją visoje Sąjungoje; |
| --- | --- |

(4)

priežiūros uždavinių kai kurių valstybių narių kredito įstaigų atžvilgiu perdavimas ECB jokiu būdu neturėtų trukdyti veikti finansinių paslaugų srities vidaus rinkai. Todėl Europos priežiūros institucija (Europos bankininkystės institucija) (toliau – EBI), įsteigta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1093/2010 (5), turėtų išsaugoti savo vaidmenį ir visus savo turimus įgaliojimus bei užduotis: ji turėtų toliau plėtoti visoms valstybėms narėms taikomas bendras taisykles ir prisidėti prie nuoseklaus jų taikymo, bei stiprinti priežiūros praktikos konvergenciją visoje Sąjungoje;

| (5) | itin svarbu, kad bankų sąjunga apimtų demokratinės atskaitomybės priemones; |
| --- | --- |

(5)

itin svarbu, kad bankų sąjunga apimtų demokratinės atskaitomybės priemones;

| (6) | vykdydama jai pavestas užduotis ir deramai atsižvelgdama į tikslą užtikrinti kredito įstaigų saugumą ir patikimumą, EBI turėtų visapusiškai atsižvelgti į kredito įstaigų įvairovę, jų dydį ir verslo modelius, bei į įvairovės Europos bankų sektoriuje sisteminę naudą; |
| --- | --- |

(6)

vykdydama jai pavestas užduotis ir deramai atsižvelgdama į tikslą užtikrinti kredito įstaigų saugumą ir patikimumą, EBI turėtų visapusiškai atsižvelgti į kredito įstaigų įvairovę, jų dydį ir verslo modelius, bei į įvairovės Europos bankų sektoriuje sisteminę naudą;

| (7) | siekiant skatinti geriausią priežiūros praktiką vidaus rinkoje, ypač svarbu kartu su bendromis taisyklėmis pateikti ir Europos finansų įstaigų priežiūros vadovą, kurį parengtų EBI, pasikonsultavusi su kompetentingomis institucijomis. Tame priežiūros vadove turėtų būti nurodyta geriausia Sąjungos priežiūros metodikos ir procesų praktika, kad būtų pasiektas pagrindinių tarptautinių ir Sąjungos principų laikymasis. Vadovas neturėtų būti parengtas kaip teisiškai privalomi aktai ir juo neturėtų būti varžomos galimybės taikyti institucijų vertinimu pagrįstą priežiūrą. Jis turėtų apimti visus EBI kompetencijai priskiriamus klausimus, įskaitant, kiek taikytina, vartotojų apsaugos ir kovos su pinigų plovimu sritis. Jame turėtų būti nustatyta rizikos vertinimo metrika ir metodika, išankstiniai perspėjimai ir priežiūros veiksmų kriterijai. Kompetentingos institucijos turėtų naudotis šiuo vadovu. Vadovo naudojimas turėtų būti laikomas svarbia priežiūros praktikos konvergencijos vertinimo ir tarpusavio vertinimo pagal Reglamentą (ES) Nr. 1093/2010 dalimi; |
| --- | --- |

(7)

siekiant skatinti geriausią priežiūros praktiką vidaus rinkoje, ypač svarbu kartu su bendromis taisyklėmis pateikti ir Europos finansų įstaigų priežiūros vadovą, kurį parengtų EBI, pasikonsultavusi su kompetentingomis institucijomis. Tame priežiūros vadove turėtų būti nurodyta geriausia Sąjungos priežiūros metodikos ir procesų praktika, kad būtų pasiektas pagrindinių tarptautinių ir Sąjungos principų laikymasis. Vadovas neturėtų būti parengtas kaip teisiškai privalomi aktai ir juo neturėtų būti varžomos galimybės taikyti institucijų vertinimu pagrįstą priežiūrą. Jis turėtų apimti visus EBI kompetencijai priskiriamus klausimus, įskaitant, kiek taikytina, vartotojų apsaugos ir kovos su pinigų plovimu sritis. Jame turėtų būti nustatyta rizikos vertinimo metrika ir metodika, išankstiniai perspėjimai ir priežiūros veiksmų kriterijai. Kompetentingos institucijos turėtų naudotis šiuo vadovu. Vadovo naudojimas turėtų būti laikomas svarbia priežiūros praktikos konvergencijos vertinimo ir tarpusavio vertinimo pagal Reglamentą (ES) Nr. 1093/2010 dalimi;

| (8) | EBI turi turėti galimybę laikantis Reglamento (ES) Nr. 1093/2010 prašyti informacijos iš finansų įstaigų, susijusios su bet kokia informacija, prie kurios tos finansų įstaigos turi teisėtą prieigą, įskaitant informaciją, kurią turi iš tų finansų įstaigų atlygį už atitinkamos veiklos vykdymą gaunantys asmenys, toms finansų įstaigoms išorės auditorių atliekamą auditą ir atitinkamų dokumentų kopijas, buhalterines knygas bei apskaitos dokumentus; |
| --- | --- |

(8)

EBI turi turėti galimybę laikantis Reglamento (ES) Nr. 1093/2010 prašyti informacijos iš finansų įstaigų, susijusios su bet kokia informacija, prie kurios tos finansų įstaigos turi teisėtą prieigą, įskaitant informaciją, kurią turi iš tų finansų įstaigų atlygį už atitinkamos veiklos vykdymą gaunantys asmenys, toms finansų įstaigoms išorės auditorių atliekamą auditą ir atitinkamų dokumentų kopijas, buhalterines knygas bei apskaitos dokumentus;

| (9) | EBI prašymai pateikti informaciją turėtų būti tinkamai pagrįsti ir motyvuoti. Prieštaravimai dėl konkrečių prašymų pateikti informaciją, pagrįsti Reglamento (ES) Nr. 1093/2010 nesilaikymu, turėtų būti pareiškiami laikantis atitinkamų procedūrų. Kai prašymo pateikti informaciją adresatas pareiškia tokių prieštaravimų, tai neturėtų jo atleisti nuo pareigos pateikti prašomą informaciją. Europos Sąjungos Teisingumo Teismas turėtų turėti kompetenciją pagal Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo nustatytas procedūras nuspręsti, ar konkretus EBI prašymas pateikti informaciją atitinka tą reglamentą; |
| --- | --- |

(9)

EBI prašymai pateikti informaciją turėtų būti tinkamai pagrįsti ir motyvuoti. Prieštaravimai dėl konkrečių prašymų pateikti informaciją, pagrįsti Reglamento (ES) Nr. 1093/2010 nesilaikymu, turėtų būti pareiškiami laikantis atitinkamų procedūrų. Kai prašymo pateikti informaciją adresatas pareiškia tokių prieštaravimų, tai neturėtų jo atleisti nuo pareigos pateikti prašomą informaciją. Europos Sąjungos Teisingumo Teismas turėtų turėti kompetenciją pagal Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo nustatytas procedūras nuspręsti, ar konkretus EBI prašymas pateikti informaciją atitinka tą reglamentą;

| (10) | reikėtų užtikrinti vidaus rinką ir Sąjungos sanglaudą ir tokiomis aplinkybėmis derėtų atidžiai apsvarstyti EBI valdymo ir balsavimo tvarkos klausimus, be to, reikėtų užtikrinti vienodą požiūrį į Bendrame priežiūros mechanizme (toliau – BPM), kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 1024/2013, dalyvaujančias valstybes nares ir kitas valstybes nares; |
| --- | --- |

(10)

reikėtų užtikrinti vidaus rinką ir Sąjungos sanglaudą ir tokiomis aplinkybėmis derėtų atidžiai apsvarstyti EBI valdymo ir balsavimo tvarkos klausimus, be to, reikėtų užtikrinti vienodą požiūrį į Bendrame priežiūros mechanizme (toliau – BPM), kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 1024/2013, dalyvaujančias valstybes nares ir kitas valstybes nares;

| (11) | kadangi EBI, kurioje lygiomis teisėmis dalyvauja visos valstybės narės, įsteigta siekiant parengti bendras taisykles ir prisidėti prie nuoseklaus jų taikymo bei stiprinti priežiūros praktikos visoje Sąjungoje nuoseklumą ir kadangi ECB turi vadovaujamą vaidmenį BPM, EBI reikėtų aprūpinti tinkamomis priemonėmis, kuriomis ji galėtų veiksmingai atlikti jai pavestas užduotis, susijusias su vidaus rinkos vientisumu; |
| --- | --- |

(11)

kadangi EBI, kurioje lygiomis teisėmis dalyvauja visos valstybės narės, įsteigta siekiant parengti bendras taisykles ir prisidėti prie nuoseklaus jų taikymo bei stiprinti priežiūros praktikos visoje Sąjungoje nuoseklumą ir kadangi ECB turi vadovaujamą vaidmenį BPM, EBI reikėtų aprūpinti tinkamomis priemonėmis, kuriomis ji galėtų veiksmingai atlikti jai pavestas užduotis, susijusias su vidaus rinkos vientisumu;

| (12) | atsižvelgiant į tai, kad Reglamentu (ES) Nr. 1024/2013 ECB pavedami priežiūros uždaviniai, EBI turėtų turėti galimybę savo užduotis vykdyti ir ECB atžvilgiu lygiai taip pat, kaip kitų kompetentingų institucijų atžvilgiu. Visų pirma, kad esami nesutarimų sprendimo mechanizmai ir veiksmai kritinės padėties atvejais ir toliau būtų veiksmingi, juos reikėtų atitinkamai pakoreguoti; |
| --- | --- |

(12)

atsižvelgiant į tai, kad Reglamentu (ES) Nr. 1024/2013 ECB pavedami priežiūros uždaviniai, EBI turėtų turėti galimybę savo užduotis vykdyti ir ECB atžvilgiu lygiai taip pat, kaip kitų kompetentingų institucijų atžvilgiu. Visų pirma, kad esami nesutarimų sprendimo mechanizmai ir veiksmai kritinės padėties atvejais ir toliau būtų veiksmingi, juos reikėtų atitinkamai pakoreguoti;

| (13) | kad kritinės padėties atvejais galėtų atlikti palankesnių sąlygų sudarymo ir veiksmų koordinavimo funkciją, EBI turėtų būti visapusiškai informuojama apie visus atitinkamus pokyčius ir kviečiama dalyvauti stebėtojos teisėmis visuose susijusiuose atitinkamų kompetentingų institucijų susitikimuose, įskaitant teisę pasisakyti arba prisidėti bet kokiu kitu įnašu; |
| --- | --- |

(13)

kad kritinės padėties atvejais galėtų atlikti palankesnių sąlygų sudarymo ir veiksmų koordinavimo funkciją, EBI turėtų būti visapusiškai informuojama apie visus atitinkamus pokyčius ir kviečiama dalyvauti stebėtojos teisėmis visuose susijusiuose atitinkamų kompetentingų institucijų susitikimuose, įskaitant teisę pasisakyti arba prisidėti bet kokiu kitu įnašu;

| (14) | siekiant užtikrinti, kad būtų tinkamai atsižvelgta į visų valstybių narių interesus, ir sudaryti sąlygas EBI tinkamai veikti, jog būtų išlaikyta ir toliau integruojama finansinių paslaugų vidaus rinka, reikėtų pritaikyti jos Priežiūros tarybos balsavimo tvarką; |
| --- | --- |

(14)

siekiant užtikrinti, kad būtų tinkamai atsižvelgta į visų valstybių narių interesus, ir sudaryti sąlygas EBI tinkamai veikti, jog būtų išlaikyta ir toliau integruojama finansinių paslaugų vidaus rinka, reikėtų pritaikyti jos Priežiūros tarybos balsavimo tvarką;

| (15) | sprendimus dėl Sąjungos teisės pažeidimų ir dėl nesutarimų sprendimo turėtų nagrinėti nepriklausoma komisija, sudaryta iš Priežiūros tarybos paskirtų balsavimo teisę turinčių Priežiūros tarybos narių, kuriems nekyla interesų konfliktų. Priežiūros tarybai pasiūlyti komisijos sprendimai turėtų būti priimami paprasta Priežiūros tarybos balsavimo teisę turinčių narių balsų dauguma, kurią turėtų sudaryti paprasta jos narių iš valstybių narių, dalyvaujančių BPM (toliau – dalyvaujančios valstybės narės), kompetentingų institucijų, balsų dauguma ir paprasta jos narių iš valstybių narių, kurios nėra dalyvaujančios valstybės narės (toliau – nedalyvaujančios valstybės narės), kompetentingų institucijų balsų dauguma; |
| --- | --- |

(15)

sprendimus dėl Sąjungos teisės pažeidimų ir dėl nesutarimų sprendimo turėtų nagrinėti nepriklausoma komisija, sudaryta iš Priežiūros tarybos paskirtų balsavimo teisę turinčių Priežiūros tarybos narių, kuriems nekyla interesų konfliktų. Priežiūros tarybai pasiūlyti komisijos sprendimai turėtų būti priimami paprasta Priežiūros tarybos balsavimo teisę turinčių narių balsų dauguma, kurią turėtų sudaryti paprasta jos narių iš valstybių narių, dalyvaujančių BPM (toliau – dalyvaujančios valstybės narės), kompetentingų institucijų, balsų dauguma ir paprasta jos narių iš valstybių narių, kurios nėra dalyvaujančios valstybės narės (toliau – nedalyvaujančios valstybės narės), kompetentingų institucijų balsų dauguma;

| (16) | sprendimai dėl veiksmų kritinės padėties atvejais turėtų būti priimami paprasta Priežiūros tarybos balsų dauguma, kurią turėtų sudaryti paprasta jos narių iš dalyvaujančių valstybių narių kompetentingų institucijų balsų dauguma ir paprasta jos narių iš nedalyvaujančių valstybių narių kompetentingų institucijų balsų dauguma; |
| --- | --- |

(16)

sprendimai dėl veiksmų kritinės padėties atvejais turėtų būti priimami paprasta Priežiūros tarybos balsų dauguma, kurią turėtų sudaryti paprasta jos narių iš dalyvaujančių valstybių narių kompetentingų institucijų balsų dauguma ir paprasta jos narių iš nedalyvaujančių valstybių narių kompetentingų institucijų balsų dauguma;

| (17) | sprendimai dėl Reglamento (EB) Nr. 1093/2010 10–16 straipsniuose nurodytų aktų, taip pat dėl priemonių ir sprendimų, priimamų pagal to reglamento 9 straipsnio 5 dalies trečią pastraipą ir VI skyrių, turėtų būti priimami kvalifikuota Priežiūros tarybos balsų dauguma, kurią turėtų sudaryti bent paprasta jos narių iš dalyvaujančių valstybių narių kompetentingų institucijų balsų dauguma ir paprasta jos narių iš nedalyvaujančių valstybių narių kompetentingų institucijų balsų dauguma; |
| --- | --- |

(17)

sprendimai dėl Reglamento (EB) Nr. 1093/2010 10–16 straipsniuose nurodytų aktų, taip pat dėl priemonių ir sprendimų, priimamų pagal to reglamento 9 straipsnio 5 dalies trečią pastraipą ir VI skyrių, turėtų būti priimami kvalifikuota Priežiūros tarybos balsų dauguma, kurią turėtų sudaryti bent paprasta jos narių iš dalyvaujančių valstybių narių kompetentingų institucijų balsų dauguma ir paprasta jos narių iš nedalyvaujančių valstybių narių kompetentingų institucijų balsų dauguma;

| (18) | EBI turėtų parengti komisijos darbo tvarkos taisykles, kuriomis užtikrinamas jos nepriklausomumas ir objektyvumas; |
| --- | --- |

(18)

EBI turėtų parengti komisijos darbo tvarkos taisykles, kuriomis užtikrinamas jos nepriklausomumas ir objektyvumas;

| (19) | turėtų būti užtikrinta subalansuota Administracinės valdybos sudėtis ir tinkamas atstovavimas nedalyvaujančioms valstybėms narėms; |
| --- | --- |

(19)

turėtų būti užtikrinta subalansuota Administracinės valdybos sudėtis ir tinkamas atstovavimas nedalyvaujančioms valstybėms narėms;

| (20) | skiriant EBI vidaus organų ir komitetų narius turėtų būti užtikrinta valstybių narių geografinė pusiausvyra; |
| --- | --- |

(20)

skiriant EBI vidaus organų ir komitetų narius turėtų būti užtikrinta valstybių narių geografinė pusiausvyra;

| (21) | siekiant užtikrinti tinkamą EBI veikimą ir tinkamą atstovavimą visoms valstybėms narėms, balsavimo tvarka, Administracinės valdybos sudėtis ir nepriklausomos komisijos sudėtis turėtų būti stebimos. Jos turėtų būti peržiūrimos po tinkamo laikotarpio, atsižvelgiant į sukauptą patirtį ir pokyčius; |
| --- | --- |

(21)

siekiant užtikrinti tinkamą EBI veikimą ir tinkamą atstovavimą visoms valstybėms narėms, balsavimo tvarka, Administracinės valdybos sudėtis ir nepriklausomos komisijos sudėtis turėtų būti stebimos. Jos turėtų būti peržiūrimos po tinkamo laikotarpio, atsižvelgiant į sukauptą patirtį ir pokyčius;

| (22) | nė viena valstybė narė ar valstybių narių grupė neturėtų būti tiesiogiai ar netiesiogiai diskriminuojama kaip finansinių paslaugų teikimo vieta; |
| --- | --- |

(22)

nė viena valstybė narė ar valstybių narių grupė neturėtų būti tiesiogiai ar netiesiogiai diskriminuojama kaip finansinių paslaugų teikimo vieta;

| (23) | EBI turėtų būti skiriami tinkami finansiniai ir žmogiškieji ištekliai, kad ji galėtų tinkamai vykdyti jai pagal šį reglamentą pavestas papildomas užduotis. Taikant Reglamento (EB) Nr. 1093/2010 63 ir 64 straipsniuose nustatytą jos biudžeto sudarymo, vykdymo ir kontrolės procedūrą reikėtų deramai atsižvelgti į tas papildomas užduotis. EBI turėtų užtikrinti, kad būtų laikomasi aukščiausių veiksmingumo standartų; |
| --- | --- |

(23)

EBI turėtų būti skiriami tinkami finansiniai ir žmogiškieji ištekliai, kad ji galėtų tinkamai vykdyti jai pagal šį reglamentą pavestas papildomas užduotis. Taikant Reglamento (EB) Nr. 1093/2010 63 ir 64 straipsniuose nustatytą jos biudžeto sudarymo, vykdymo ir kontrolės procedūrą reikėtų deramai atsižvelgti į tas papildomas užduotis. EBI turėtų užtikrinti, kad būtų laikomasi aukščiausių veiksmingumo standartų;

| (24) | kadangi šio reglamento tikslų, t. y. užtikrinti aukštą veiksmingo ir nuoseklaus rizikos ribojimo reguliavimo ir priežiūros lygį visose valstybėse narėse, apsaugoti vidaus rinkos vientisumą, veiksmingumą ir sklandų veikimą bei išlaikyti finansų sistemos stabilumą, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl siūlomo veiksmo masto tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

(24)

kadangi šio reglamento tikslų, t. y. užtikrinti aukštą veiksmingo ir nuoseklaus rizikos ribojimo reguliavimo ir priežiūros lygį visose valstybėse narėse, apsaugoti vidaus rinkos vientisumą, veiksmingumą ir sklandų veikimą bei išlaikyti finansų sistemos stabilumą, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl siūlomo veiksmo masto tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;

| (25) | todėl Reglamentas (ES) Nr. 1093/2010 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(25)

todėl Reglamentas (ES) Nr. 1093/2010 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (ES) Nr. 1093/2010 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 1 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Institucija veikia šiuo reglamentu suteiktų įgaliojimų srityje ir Direktyvos 94/19/EB, Direktyvos 2002/87/EB, Reglamento (EB) Nr. 1781/2006, 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms (6) ir 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/36/ES dėl galimybės verstis kredito įstaigų veikla ir dėl riziką ribojančios kredito įstaigų ir investicinių įmonių priežiūros (7) taikymo srityje bei Direktyvos 2002/65/EB, Direktyvos 2005/60/EB, Direktyvos 2007/64/EB ir Direktyvos 2009/110/EB atitinkamų dalių, kai tie aktai taikomi kredito ir finansų įstaigoms bei jas prižiūrinčioms kompetentingoms institucijoms, įskaitant visas tais aktais grindžiamas direktyvas, reglamentus ir sprendimus, taip pat bet kokio tolesnio teisiškai privalomo Sąjungos akto, kuriuo Institucijai pavedamos užduotys, taikymo srityje. Institucija taip pat veikia vadovaudamasi Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1024/2013 (8). |
| --- | --- | --- |

1)

1 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Institucija veikia šiuo reglamentu suteiktų įgaliojimų srityje ir Direktyvos 94/19/EB, Direktyvos 2002/87/EB, Reglamento (EB) Nr. 1781/2006, 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms (6) ir 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/36/ES dėl galimybės verstis kredito įstaigų veikla ir dėl riziką ribojančios kredito įstaigų ir investicinių įmonių priežiūros (7) taikymo srityje bei Direktyvos 2002/65/EB, Direktyvos 2005/60/EB, Direktyvos 2007/64/EB ir Direktyvos 2009/110/EB atitinkamų dalių, kai tie aktai taikomi kredito ir finansų įstaigoms bei jas prižiūrinčioms kompetentingoms institucijoms, įskaitant visas tais aktais grindžiamas direktyvas, reglamentus ir sprendimus, taip pat bet kokio tolesnio teisiškai privalomo Sąjungos akto, kuriuo Institucijai pavedamos užduotys, taikymo srityje. Institucija taip pat veikia vadovaudamasi Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1024/2013 (8).

| b) | 5 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:
  „Siekdama šių tikslų, Institucija padeda užtikrinti nuoseklų, efektyvų ir veiksmingą 2 dalyje nurodytų aktų taikymą, skatina priežiūros konvergenciją, teikia nuomones Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai bei atlieka ekonominę rinkų analizę tam, kad būtų skatinama siekti Institucijos tikslo.“; |
| --- | --- |

b)

5 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:

„Siekdama šių tikslų, Institucija padeda užtikrinti nuoseklų, efektyvų ir veiksmingą 2 dalyje nurodytų aktų taikymą, skatina priežiūros konvergenciją, teikia nuomones Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai bei atlieka ekonominę rinkų analizę tam, kad būtų skatinama siekti Institucijos tikslo.“;

| c) | 5 dalies ketvirta pastraipa pakeičiama taip:
  „Institucija, vykdydama savo užduotis, veikia nepriklausomai, objektyviai ir nediskriminuodama bei vadovaujasi visos Sąjungos interesais.“; |
| --- | --- |

c)

5 dalies ketvirta pastraipa pakeičiama taip:

„Institucija, vykdydama savo užduotis, veikia nepriklausomai, objektyviai ir nediskriminuodama bei vadovaujasi visos Sąjungos interesais.“;

| 2) | 2 straipsnio 2 dalies f punktas pakeičiamas taip:






  „f) | kompetentingos arba priežiūros institucijos, įskaitant Europos Centrinį Banką uždavinių, kurie jam pavesti pagal Reglamentą (ES) Nr. 1024/2013, atžvilgiu, nurodytos šio reglamento, Reglamento (ES) Nr. 1094/2010 ir Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 1 straipsnio 2 dalyje nurodytuose Sąjungos aktuose.“; |
| --- | --- | --- |

2)

2 straipsnio 2 dalies f punktas pakeičiamas taip:

„f)

kompetentingos arba priežiūros institucijos, įskaitant Europos Centrinį Banką uždavinių, kurie jam pavesti pagal Reglamentą (ES) Nr. 1024/2013, atžvilgiu, nurodytos šio reglamento, Reglamento (ES) Nr. 1094/2010 ir Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 1 straipsnio 2 dalyje nurodytuose Sąjungos aktuose.“;

| 3) | 3 straipsnis pakeičiamas taip:
  „3 straipsnis
  Institucijų atskaitomybė
  2 straipsnio 2 dalies a–d punktuose nurodytos institucijos yra atskaitingos Europos Parlamentui ir Tarybai. Europos Centrinis Bankas yra atskaitingas Europos Parlamentui ir Tarybai priežiūros uždavinių, kurie jam pavesti pagal Reglamentą (ES) Nr. 1024/2013, atžvilgiu pagal tą reglamentą.“; |
| --- | --- |

3)

3 straipsnis pakeičiamas taip:

„3 straipsnis

Institucijų atskaitomybė

2 straipsnio 2 dalies a–d punktuose nurodytos institucijos yra atskaitingos Europos Parlamentui ir Tarybai. Europos Centrinis Bankas yra atskaitingas Europos Parlamentui ir Tarybai priežiūros uždavinių, kurie jam pavesti pagal Reglamentą (ES) Nr. 1024/2013, atžvilgiu pagal tą reglamentą.“;

| 4) | 4 straipsnio 2 punkto i papunktis pakeičiamas taip:






  „i) | kompetentingos institucijos, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 575/2013 40 straipsnio 1 dalies 40 punkte, įskaitant Europos Centrinį Banką, kai sprendžiami klausimai, susiję su jam pavestais uždaviniais pagal Reglamentą (ES) Nr. 1024/2013, taip pat kaip apibrėžta Direktyvoje 2007/64/EB ir kaip nurodyta Direktyvoje 2009/110/EB;“; |
| --- | --- | --- |

4)

4 straipsnio 2 punkto i papunktis pakeičiamas taip:

„i)

kompetentingos institucijos, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 575/2013 40 straipsnio 1 dalies 40 punkte, įskaitant Europos Centrinį Banką, kai sprendžiami klausimai, susiję su jam pavestais uždaviniais pagal Reglamentą (ES) Nr. 1024/2013, taip pat kaip apibrėžta Direktyvoje 2007/64/EB ir kaip nurodyta Direktyvoje 2009/110/EB;“;

| 5) | 8 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis iš dalies keičiama taip:






  i) | a punktas pakeičiamas taip:






  „a) | prisidėti rengiant aukštos kokybės bendrus reguliavimo ir priežiūros standartus ir praktiką, visų pirma teikiant nuomones Sąjungos institucijoms ir rengiant gaires, rekomendacijas, techninių reguliavimo standartų ir techninių įgyvendinimo standartų projektus ir kitas priemones, kurie grindžiami 1 straipsnio 2 dalyje nurodytais teisėkūros aktais; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

5)

8 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis iš dalies keičiama taip:

i)

a punktas pakeičiamas taip:

„a)

prisidėti rengiant aukštos kokybės bendrus reguliavimo ir priežiūros standartus ir praktiką, visų pirma teikiant nuomones Sąjungos institucijoms ir rengiant gaires, rekomendacijas, techninių reguliavimo standartų ir techninių įgyvendinimo standartų projektus ir kitas priemones, kurie grindžiami 1 straipsnio 2 dalyje nurodytais teisėkūros aktais;

| aa) | parengti ir, inter alia, atsižvelgiant į finansų įstaigų veiklos praktikos ir verslo modelių pokyčius, atnaujinti visai Sąjungai bendrą Europos finansų įstaigų priežiūros vadovą, kuriame nustatomi geriausia priežiūros praktikos metodika ir procesai;“; |
| --- | --- |

aa)

parengti ir, inter alia, atsižvelgiant į finansų įstaigų veiklos praktikos ir verslo modelių pokyčius, atnaujinti visai Sąjungai bendrą Europos finansų įstaigų priežiūros vadovą, kuriame nustatomi geriausia priežiūros praktikos metodika ir procesai;“;

| ii) | c punktas pakeičiamas taip:






  „c) | sudaryti palankesnes sąlygas kompetentingoms institucijoms viena kitai perduoti užduotis ir pareigas;“; |
| --- | --- | --- |

ii)

c punktas pakeičiamas taip:

„c)

sudaryti palankesnes sąlygas kompetentingoms institucijoms viena kitai perduoti užduotis ir pareigas;“;

| iii) | i punktas pakeičiamas taip:






  „i) | skatinti nuoseklų ir darnų priežiūros institucijų kolegijų veikimą, sisteminės rizikos stebėsenos vykdymą, vertinimą ir apskaičiavimą, atgaivinimo ir problemų sprendimo planų rengimą ir koordinavimą, aukšto lygio indėlininkų ir investuotojų apsaugos visoje Sąjungoje užtikrinimą ir sunkumus patiriančių finansų įstaigų problemų sprendimo metodų rengimą ir atitinkamų finansavimo priemonių poreikio vertinimą, siekiant stiprinti kompetentingų institucijų, kurios dalyvauja tarpvalstybinių įstaigų, galinčių sukelti sisteminę riziką, krizių valdyme, bendradarbiavimą laikantis 21–26 straipsnių;“; |
| --- | --- | --- |

iii)

i punktas pakeičiamas taip:

„i)

skatinti nuoseklų ir darnų priežiūros institucijų kolegijų veikimą, sisteminės rizikos stebėsenos vykdymą, vertinimą ir apskaičiavimą, atgaivinimo ir problemų sprendimo planų rengimą ir koordinavimą, aukšto lygio indėlininkų ir investuotojų apsaugos visoje Sąjungoje užtikrinimą ir sunkumus patiriančių finansų įstaigų problemų sprendimo metodų rengimą ir atitinkamų finansavimo priemonių poreikio vertinimą, siekiant stiprinti kompetentingų institucijų, kurios dalyvauja tarpvalstybinių įstaigų, galinčių sukelti sisteminę riziką, krizių valdyme, bendradarbiavimą laikantis 21–26 straipsnių;“;

| iv) | l punktas išbraukiamas; |
| --- | --- |

iv)

l punktas išbraukiamas;

| b) | įterpiama ši dalis:
  „1a.   Vykdydama savo uždavinius pagal šį reglamentą Institucija:






  a) | naudojasi visais turimais įgaliojimais; ir |
| --- | --- | --- |

b)

įterpiama ši dalis:

„1a.   Vykdydama savo uždavinius pagal šį reglamentą Institucija:

a)

naudojasi visais turimais įgaliojimais; ir

| b) | deramai atsižvelgdama į tikslą užtikrinti kredito įstaigų saugumą ir patikimumą, visapusiškai atsižvelgia į skirtingas kredito įstaigų rūšis, verslo modelius ir dydį.“; |
| --- | --- |

b)

deramai atsižvelgdama į tikslą užtikrinti kredito įstaigų saugumą ir patikimumą, visapusiškai atsižvelgia į skirtingas kredito įstaigų rūšis, verslo modelius ir dydį.“;

| c) | įterpiama ši dalis:
  „2a.   Vykdydama 1 dalyje nurodytas užduotis ir naudodamasi 2 dalyje nurodytais įgaliojimais Institucija deramai atsižvelgia į geresnio reguliavimo principus, įskaitant sąnaudų ir naudos analizės, atliktos laikantis šio reglamento, rezultatus.“; |
| --- | --- |

c)

įterpiama ši dalis:

„2a.   Vykdydama 1 dalyje nurodytas užduotis ir naudodamasi 2 dalyje nurodytais įgaliojimais Institucija deramai atsižvelgia į geresnio reguliavimo principus, įskaitant sąnaudų ir naudos analizės, atliktos laikantis šio reglamento, rezultatus.“;

| 6) | 9 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 4 dalis pakeičiama taip:
  „4.   Institucija įsteigia Finansinių naujovių komitetą, kuris yra neatskiriama Institucijos dalis ir kuris apjungia visas atitinkamas kompetentingas priežiūros institucijas, kad būtų nustatytas suderintas požiūris į naujos ar inovacinės finansinės veiklos reguliavimą ir priežiūrą ir teikiamos konsultacijos Institucijai, kad ji jas pateiktų Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai.“; |
| --- | --- | --- |

6)

9 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Institucija įsteigia Finansinių naujovių komitetą, kuris yra neatskiriama Institucijos dalis ir kuris apjungia visas atitinkamas kompetentingas priežiūros institucijas, kad būtų nustatytas suderintas požiūris į naujos ar inovacinės finansinės veiklos reguliavimą ir priežiūrą ir teikiamos konsultacijos Institucijai, kad ji jas pateiktų Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai.“;

| b) | 5 dalies ketvirta pastraipa pakeičiama taip:
  „Institucija taip pat gali įvertinti poreikį uždrausti arba apriboti tam tikros rūšies finansinę veiklą ir, prireikus, informuoti apie tai Komisiją ir kompetentingas institucijas, kad būtų galima sudaryti palankesnes sąlygas tokiam draudimui arba apribojimui priimti.“; |
| --- | --- |

b)

5 dalies ketvirta pastraipa pakeičiama taip:

„Institucija taip pat gali įvertinti poreikį uždrausti arba apriboti tam tikros rūšies finansinę veiklą ir, prireikus, informuoti apie tai Komisiją ir kompetentingas institucijas, kad būtų galima sudaryti palankesnes sąlygas tokiam draudimui arba apribojimui priimti.“;

| 7) | 18 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Esant nepageidaujamiems pokyčiams, kurie gali sukelti didelį pavojų sklandžiam finansų rinkų veikimui ir vientisumui arba Sąjungos visos finansų sistemos ar jos dalies stabilumui, Institucija aktyviai sudaro palankesnes sąlygas visiems veiksmams, kurių imasi atitinkamos kompetentingos priežiūros institucijos, ir prireikus juos koordinuoja.
  Kad galėtų atlikti tą palankesnių sąlygų sudarymo ir veiksmų koordinavimo funkciją, Institucija išsamiai informuojama apie visus atitinkamus pokyčius ir kviečiama dalyvauti stebėtojos teisėmis visuose susijusiuose atitinkamų kompetentingų priežiūros institucijų susitikimuose.“; |
| --- | --- | --- |

7)

18 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Esant nepageidaujamiems pokyčiams, kurie gali sukelti didelį pavojų sklandžiam finansų rinkų veikimui ir vientisumui arba Sąjungos visos finansų sistemos ar jos dalies stabilumui, Institucija aktyviai sudaro palankesnes sąlygas visiems veiksmams, kurių imasi atitinkamos kompetentingos priežiūros institucijos, ir prireikus juos koordinuoja.

Kad galėtų atlikti tą palankesnių sąlygų sudarymo ir veiksmų koordinavimo funkciją, Institucija išsamiai informuojama apie visus atitinkamus pokyčius ir kviečiama dalyvauti stebėtojos teisėmis visuose susijusiuose atitinkamų kompetentingų priežiūros institucijų susitikimuose.“;

| b) | 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Kai Taryba priėmė sprendimą pagal 2 dalį ir išimtinėmis aplinkybėmis, kai reaguojant į nepageidaujamus pokyčius, kurie gali sukelti didelį pavojų sklandžiam finansų rinkų veikimui ir vientisumui arba Sąjungos visos finansų sistemos ar jos dalies stabilumui, būtina imtis suderintų kompetentingų institucijų veiksmų, Institucija gali priimti individualius sprendimus, pagal kuriuos reikalaujama, kad kompetentingos institucijos pagal 1 straipsnio 2 dalyje nurodytus teisės aktus imtųsi būtinų veiksmų, kad būtų sprendžiamos su tokiais pokyčiais susijusios problemos, užtikrindama, kad finansų įstaigos ir kompetentingos institucijos atitiktų tuose teisės aktuose nustatytus reikalavimus.“; |
| --- | --- |

b)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Kai Taryba priėmė sprendimą pagal 2 dalį ir išimtinėmis aplinkybėmis, kai reaguojant į nepageidaujamus pokyčius, kurie gali sukelti didelį pavojų sklandžiam finansų rinkų veikimui ir vientisumui arba Sąjungos visos finansų sistemos ar jos dalies stabilumui, būtina imtis suderintų kompetentingų institucijų veiksmų, Institucija gali priimti individualius sprendimus, pagal kuriuos reikalaujama, kad kompetentingos institucijos pagal 1 straipsnio 2 dalyje nurodytus teisės aktus imtųsi būtinų veiksmų, kad būtų sprendžiamos su tokiais pokyčiais susijusios problemos, užtikrindama, kad finansų įstaigos ir kompetentingos institucijos atitiktų tuose teisės aktuose nustatytus reikalavimus.“;

| 8) | 19 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:
  „1.   Nedarant poveikio 17 straipsnyje nustatytiems įgaliojimams, kai kompetentinga institucija nesutinka su kitos kompetentingos institucijos veiksmų arba neveikimo tvarka ar turiniu tais atvejais, kurie išvardyti 1 straipsnio 2 dalyje nurodytuose Sąjungos aktuose, Institucija vienos ar daugiau atitinkamų kompetentingų institucijų prašymu gali padėti kompetentingoms institucijoms pasiekti susitarimą šio straipsnio 2–4 dalyse nustatyta tvarka.“; |
| --- | --- |

8)

19 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

„1.   Nedarant poveikio 17 straipsnyje nustatytiems įgaliojimams, kai kompetentinga institucija nesutinka su kitos kompetentingos institucijos veiksmų arba neveikimo tvarka ar turiniu tais atvejais, kurie išvardyti 1 straipsnio 2 dalyje nurodytuose Sąjungos aktuose, Institucija vienos ar daugiau atitinkamų kompetentingų institucijų prašymu gali padėti kompetentingoms institucijoms pasiekti susitarimą šio straipsnio 2–4 dalyse nustatyta tvarka.“;

| 9) | įterpiamas šis straipsnis:
  „20a straipsnis
  Priežiūros peržiūros proceso konvergencija
  Institucija, neviršydama savo įgaliojimų, skatina priežiūros peržiūros ir įvertinimo proceso konvergenciją pagal Direktyvą 2013/36/ES siekdama, kad Sąjungoje būtų suvienodinti griežti priežiūros standartai.“; |
| --- | --- |

9)

įterpiamas šis straipsnis:

„20a straipsnis

Priežiūros peržiūros proceso konvergencija

Institucija, neviršydama savo įgaliojimų, skatina priežiūros peržiūros ir įvertinimo proceso konvergenciją pagal Direktyvą 2013/36/ES siekdama, kad Sąjungoje būtų suvienodinti griežti priežiūros standartai.“;

| 10) | 21 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Institucija, neviršydama savo įgaliojimų, skatina veiksmingą, efektyvų ir nuoseklų Reglamente (ES) Nr. 575/2013 ir Direktyvoje 2013/36/ES nurodytų priežiūros institucijų kolegijų veikimą ir stiprina Sąjungos teisės taikymo priežiūros institucijų kolegijose darną. Siekdama priežiūros veiklos geriausios praktikos konvergencijos, Institucija skatina bendrus priežiūros planus ir bendrus patikrinimus, o Institucijos darbuotojai gali dalyvauti priežiūros institucijų kolegijų veikloje, įskaitant patikrinimus vietoje, kuriuos bendrai atlieka dvi ar daugiau kompetentingų institucijų.“; |
| --- | --- | --- |

10)

21 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Institucija, neviršydama savo įgaliojimų, skatina veiksmingą, efektyvų ir nuoseklų Reglamente (ES) Nr. 575/2013 ir Direktyvoje 2013/36/ES nurodytų priežiūros institucijų kolegijų veikimą ir stiprina Sąjungos teisės taikymo priežiūros institucijų kolegijose darną. Siekdama priežiūros veiklos geriausios praktikos konvergencijos, Institucija skatina bendrus priežiūros planus ir bendrus patikrinimus, o Institucijos darbuotojai gali dalyvauti priežiūros institucijų kolegijų veikloje, įskaitant patikrinimus vietoje, kuriuos bendrai atlieka dvi ar daugiau kompetentingų institucijų.“;

| b) | 2 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:
  „2.   Institucija vadovauja užtikrinant nuoseklų tarpvalstybinių įstaigų priežiūros institucijų kolegijų veikimą visoje Sąjungoje, atsižvelgdama į sisteminę riziką, kurią kelia finansų įstaigos, nurodytos 23 straipsnyje, ir, prireikus, šaukia kolegijos susirinkimą.“; |
| --- | --- |

b)

2 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

„2.   Institucija vadovauja užtikrinant nuoseklų tarpvalstybinių įstaigų priežiūros institucijų kolegijų veikimą visoje Sąjungoje, atsižvelgdama į sisteminę riziką, kurią kelia finansų įstaigos, nurodytos 23 straipsnyje, ir, prireikus, šaukia kolegijos susirinkimą.“;

| 11) | 22 straipsnyje įterpiama ši dalis:
  „1a.   Bent kartą per metus Institucija apsvarsto, ar pagal 32 straipsnį tikslinga Sąjungos mastu atlikti finansų įstaigų atsparumo vertinimus, ir apie savo motyvus informuoja Europos Parlamentą, Tarybą ir Komisiją. Kai atliekami tokie Sąjungos masto vertinimai ir Institucija mano, kad tai tinkama, ji pateikia rezultatus kiekvienai dalyvaujančiai finansų įstaigai.“; |
| --- | --- |

11)

22 straipsnyje įterpiama ši dalis:

„1a.   Bent kartą per metus Institucija apsvarsto, ar pagal 32 straipsnį tikslinga Sąjungos mastu atlikti finansų įstaigų atsparumo vertinimus, ir apie savo motyvus informuoja Europos Parlamentą, Tarybą ir Komisiją. Kai atliekami tokie Sąjungos masto vertinimai ir Institucija mano, kad tai tinkama, ji pateikia rezultatus kiekvienai dalyvaujančiai finansų įstaigai.“;

| 12) | 25 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Institucija prisideda ir aktyviai dalyvauja rengiant ir koordinuojant veiksmingus, nuoseklius ir naujausius finansų įstaigų atgaivinimo ir problemų sprendimo planus. Be to, kai tai numatyta 1 straipsnio 2 dalyje nurodytuose Sąjungos aktuose, Institucija padeda parengti kritinės padėties atvejais taikomas procedūras ir prevencines priemones, kurias taikant būtų kiek galima sumažintas bet kokių problemų sisteminis poveikis.“; |
| --- | --- |

12)

25 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Institucija prisideda ir aktyviai dalyvauja rengiant ir koordinuojant veiksmingus, nuoseklius ir naujausius finansų įstaigų atgaivinimo ir problemų sprendimo planus. Be to, kai tai numatyta 1 straipsnio 2 dalyje nurodytuose Sąjungos aktuose, Institucija padeda parengti kritinės padėties atvejais taikomas procedūras ir prevencines priemones, kurias taikant būtų kiek galima sumažintas bet kokių problemų sisteminis poveikis.“;

| 13) | 27 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:
  „2.   Institucija pateikia savo vertinimą, ar sistemai reikalingi nuoseklūs, tvirti ir patikimi finansavimo mechanizmai, kuriems skiriamos tinkamos finansavimo priemonės, susietos su suderintomis krizių valdymo priemonėmis.“; |
| --- | --- |

13)

27 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

„2.   Institucija pateikia savo vertinimą, ar sistemai reikalingi nuoseklūs, tvirti ir patikimi finansavimo mechanizmai, kuriems skiriamos tinkamos finansavimo priemonės, susietos su suderintomis krizių valdymo priemonėmis.“;

| 14) | 29 straipsnio 2 dalis papildoma šia pastraipa:
  „Siekdama suformuoti bendrą priežiūros kultūrą, Institucija, inter alia, atsižvelgdama į finansų įstaigų veiklos praktikos ir verslo modelių pokyčius, parengia ir atnaujina visai Sąjungai bendrą Europos finansų įstaigų priežiūros vadovą. Europos priežiūros vadove nustatoma geriausios priežiūros praktikos metodika ir procesai.“; |
| --- | --- |

14)

29 straipsnio 2 dalis papildoma šia pastraipa:

„Siekdama suformuoti bendrą priežiūros kultūrą, Institucija, inter alia, atsižvelgdama į finansų įstaigų veiklos praktikos ir verslo modelių pokyčius, parengia ir atnaujina visai Sąjungai bendrą Europos finansų įstaigų priežiūros vadovą. Europos priežiūros vadove nustatoma geriausios priežiūros praktikos metodika ir procesai.“;

| 15) | 30 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Remdamasi tarpusavio vertinimu, Institucija gali priimti gaires ir rekomendacijas pagal 16 straipsnį. Remdamosi 16 straipsnio 3 dalimi, kompetentingos institucijos siekia laikytis tų gairių ir rekomendacijų. Institucija, rengdama pagal 10–15 straipsnius techninių reguliavimo standartų ar techninių įgyvendinimo standartų projektus, atsižvelgia į tarpusavio vertinimo rezultatus ir bet kokią kitą informaciją, gautą vykdant savo užduotis, kad būtų užtikrinta aukščiausios kokybės standartų ir praktikos konvergencija.
  3a.   Institucija pateikia Komisijai nuomonę, kai tarpusavio vertinimas arba bet kokia kita informacija, gauta vykdant savo užduotis, rodo, kad būtina imtis teisėkūros iniciatyvos siekiant užtikrinti tolesnį rizikos ribojimo taisyklių suderinimą.“; |
| --- | --- |

15)

30 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Remdamasi tarpusavio vertinimu, Institucija gali priimti gaires ir rekomendacijas pagal 16 straipsnį. Remdamosi 16 straipsnio 3 dalimi, kompetentingos institucijos siekia laikytis tų gairių ir rekomendacijų. Institucija, rengdama pagal 10–15 straipsnius techninių reguliavimo standartų ar techninių įgyvendinimo standartų projektus, atsižvelgia į tarpusavio vertinimo rezultatus ir bet kokią kitą informaciją, gautą vykdant savo užduotis, kad būtų užtikrinta aukščiausios kokybės standartų ir praktikos konvergencija.

3a.   Institucija pateikia Komisijai nuomonę, kai tarpusavio vertinimas arba bet kokia kita informacija, gauta vykdant savo užduotis, rodo, kad būtina imtis teisėkūros iniciatyvos siekiant užtikrinti tolesnį rizikos ribojimo taisyklių suderinimą.“;

| 16) | 31 straipsnio antra pastraipa iš dalies keičiama taip:






  a) | b punktas pakeičiamas taip:






  „b) | nustatydama informacijos, kuri turėtų būti pateikta visoms atitinkamoms kompetentingoms institucijoms, apimtį ir, kai tinkama, patikrindama tos informacijos patikimumą;“; |
| --- | --- | --- | --- |

16)

31 straipsnio antra pastraipa iš dalies keičiama taip:

a)

b punktas pakeičiamas taip:

„b)

nustatydama informacijos, kuri turėtų būti pateikta visoms atitinkamoms kompetentingoms institucijoms, apimtį ir, kai tinkama, patikrindama tos informacijos patikimumą;“;

| b) | d, e ir f punktai pakeičiami taip:






  „d) | nedelsiant pranešdama ESRV, Tarybai ir Komisijai apie bet kokią galimą kritinę padėtį; |
| --- | --- | --- |

b)

d, e ir f punktai pakeičiami taip:

„d)

nedelsiant pranešdama ESRV, Tarybai ir Komisijai apie bet kokią galimą kritinę padėtį;

| e) | imdamasi visų tinkamų priemonių esant pokyčiams, kurie gali sukelti pavojų finansų rinkų veikimui, kad galėtų užtikrinti veiksmų, kurių imasi atitinkamos kompetentingos institucijos, koordinavimą; |
| --- | --- |

e)

imdamasi visų tinkamų priemonių esant pokyčiams, kurie gali sukelti pavojų finansų rinkų veikimui, kad galėtų užtikrinti veiksmų, kurių imasi atitinkamos kompetentingos institucijos, koordinavimą;

| f) | centralizuotai kaupdama informaciją, gautą iš kompetentingų institucijų pagal 21 ir 35 straipsnius, vykdant su reguliavimu susijusias įstaigų pareigas teikti ataskaitas. Institucija dalinasi ta informacija su kitomis atitinkamomis kompetentingomis institucijomis.“; |
| --- | --- |

f)

centralizuotai kaupdama informaciją, gautą iš kompetentingų institucijų pagal 21 ir 35 straipsnius, vykdant su reguliavimu susijusias įstaigų pareigas teikti ataskaitas. Institucija dalinasi ta informacija su kitomis atitinkamomis kompetentingomis institucijomis.“;

| 17) | 32 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Institucija, bendradarbiaudama su ESRV, inicijuoja ir koordinuoja Sąjungos mastu atliekamus finansų įstaigų atsparumo nepalankiems rinkos pokyčiams vertinimus. Tuo tikslu ji parengia:






  a) | bendras ekonominių scenarijų poveikio įstaigos finansinei padėčiai vertinimo metodikas; |
| --- | --- | --- | --- |

17)

32 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Institucija, bendradarbiaudama su ESRV, inicijuoja ir koordinuoja Sąjungos mastu atliekamus finansų įstaigų atsparumo nepalankiems rinkos pokyčiams vertinimus. Tuo tikslu ji parengia:

a)

bendras ekonominių scenarijų poveikio įstaigos finansinei padėčiai vertinimo metodikas;

| b) | bendrus informacijos apie tų finansų įstaigų atsparumo vertinimų rezultatus teikimo metodus; |
| --- | --- |

b)

bendrus informacijos apie tų finansų įstaigų atsparumo vertinimų rezultatus teikimo metodus;

| c) | bendras konkrečių produktų ar paskirstymo procesų poveikio įstaigai vertinimo metodikas; ir |
| --- | --- |

c)

bendras konkrečių produktų ar paskirstymo procesų poveikio įstaigai vertinimo metodikas; ir

| d) | bendras turto vertinimo metodikas, kurios laikomos būtinomis testavimo nepalankiausiomis sąlygomis tikslu.“; |
| --- | --- |

d)

bendras turto vertinimo metodikas, kurios laikomos būtinomis testavimo nepalankiausiomis sąlygomis tikslu.“;

| b) | įterpiamos šios dalys:
  „3a.   Siekiant Sąjungos mastu atlikti finansų įstaigų atsparumo vertinimus pagal šį straipsnį, Institucija, laikydamasi 35 straipsnio ir jame nustatytų sąlygų, gali reikalauti informacijos tiesiogiai iš tų finansų įstaigų. Ji taip pat gali reikalauti, kad kompetentingos institucijos atliktų specialias peržiūras. Institucija gali reikalauti, kad kompetentingos institucijos atliktų patikrinimus vietoje, ir ji gali dalyvauti tokiuose patikrinimuose vietoje laikydamasi 21 straipsnio ir jame nustatytų sąlygų, kad būtų užtikrintas metodų, praktikos ir rezultatų palyginamumas bei patikimumas.
  3b.   Institucija gali reikalauti, kad kompetentingos institucijos reikalautų, kad finansų įstaigos informacijos, kurią jos turi pateikti pagal 3a dalį, atžvilgiu taikytų nepriklausomą auditą.“; |
| --- | --- |

b)

įterpiamos šios dalys:

„3a.   Siekiant Sąjungos mastu atlikti finansų įstaigų atsparumo vertinimus pagal šį straipsnį, Institucija, laikydamasi 35 straipsnio ir jame nustatytų sąlygų, gali reikalauti informacijos tiesiogiai iš tų finansų įstaigų. Ji taip pat gali reikalauti, kad kompetentingos institucijos atliktų specialias peržiūras. Institucija gali reikalauti, kad kompetentingos institucijos atliktų patikrinimus vietoje, ir ji gali dalyvauti tokiuose patikrinimuose vietoje laikydamasi 21 straipsnio ir jame nustatytų sąlygų, kad būtų užtikrintas metodų, praktikos ir rezultatų palyginamumas bei patikimumas.

3b.   Institucija gali reikalauti, kad kompetentingos institucijos reikalautų, kad finansų įstaigos informacijos, kurią jos turi pateikti pagal 3a dalį, atžvilgiu taikytų nepriklausomą auditą.“;

| 18) | 35 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1, 2 ir 3 dalys pakeičiamos taip:
  „1.   Institucijos prašymu kompetentingos institucijos specialiais formatais pateikia Institucijai visą informaciją, būtiną jai pagal šį reglamentą pavestoms užduotims vykdyti, jeigu jos turi teisėtą prieigą prie atitinkamos informacijos. Informacija turi būti tiksli, nuosekli, išsami ir pateikta laiku.
  2.   Institucija taip pat gali prašyti teikti informaciją periodiškai ir specialiu formatu arba naudojant Institucijos patvirtintus palyginamus šablonus. Tokiems prašymams, jei įmanoma, naudojami bendri ataskaitų teikimo formatai.
  3.   Kompetentingos institucijos tinkamai pagrįstu prašymu Institucija teikia bet kokią informaciją, būtiną, kad kompetentinga institucija galėtų atlikti savo užduotis, laikydamasi profesinės paslapties pareigų, nustatytų atitinkamo sektoriaus teisės aktuose ir šio reglamento 70 straipsnyje.“; |
| --- | --- | --- |

18)

35 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1, 2 ir 3 dalys pakeičiamos taip:

„1.   Institucijos prašymu kompetentingos institucijos specialiais formatais pateikia Institucijai visą informaciją, būtiną jai pagal šį reglamentą pavestoms užduotims vykdyti, jeigu jos turi teisėtą prieigą prie atitinkamos informacijos. Informacija turi būti tiksli, nuosekli, išsami ir pateikta laiku.

2.   Institucija taip pat gali prašyti teikti informaciją periodiškai ir specialiu formatu arba naudojant Institucijos patvirtintus palyginamus šablonus. Tokiems prašymams, jei įmanoma, naudojami bendri ataskaitų teikimo formatai.

3.   Kompetentingos institucijos tinkamai pagrįstu prašymu Institucija teikia bet kokią informaciją, būtiną, kad kompetentinga institucija galėtų atlikti savo užduotis, laikydamasi profesinės paslapties pareigų, nustatytų atitinkamo sektoriaus teisės aktuose ir šio reglamento 70 straipsnyje.“;

| b) | 6 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:
  „6.   Kai išsamios ar tikslios informacijos nėra arba ji nepateikiama laiku pagal 1 arba 5 dalį, Institucija gali, pateikusi tinkamai pagrįstą ir motyvuotą prašymą, informacijos tiesiogiai reikalauti iš:






  a) | atitinkamų finansų įstaigų, |
| --- | --- | --- |

b)

6 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

„6.   Kai išsamios ar tikslios informacijos nėra arba ji nepateikiama laiku pagal 1 arba 5 dalį, Institucija gali, pateikusi tinkamai pagrįstą ir motyvuotą prašymą, informacijos tiesiogiai reikalauti iš:

a)

atitinkamų finansų įstaigų,

| b) | atitinkamos finansų įstaigos kontroliuojančiųjų (holdingo) bendrovių arba filialų, |
| --- | --- |

b)

atitinkamos finansų įstaigos kontroliuojančiųjų (holdingo) bendrovių arba filialų,

| c) | atitinkamų finansų įstaigų finansinei veiklai svarbių finansinių grupių arba konglomeratų nereguliuojamų veiklos padalinių. |
| --- | --- |

c)

atitinkamų finansų įstaigų finansinei veiklai svarbių finansinių grupių arba konglomeratų nereguliuojamų veiklos padalinių.

Tokio prašymo adresatai nedelsdami laiku pateikia Institucijai aiškią, tikslią ir išsamią informaciją.“;

| c) | papildoma šia dalimi:
  „7a.   Kai prašymo pateikti informaciją pagal 6 dalį adresatai nedelsiant nepateikia aiškios, tikslios ir išsamios informacijos, Institucija, kai taikoma, informuoja Europos Centrinį Banką ir atitinkamų valstybių narių atitinkamas institucijas, kurios, laikydamosi nacionalinės teisės, bendradarbiauja su Institucija, kad būtų užtikrinta visapusiška prieiga prie informacijos ir prie visų pirminių dokumentų, buhalterinių knygų ar apskaitos dokumentų, prie kurių adresatai turi teisėtą prieigą, kad būtų galima patikrinti informaciją.“; |
| --- | --- |

c)

papildoma šia dalimi:

„7a.   Kai prašymo pateikti informaciją pagal 6 dalį adresatai nedelsiant nepateikia aiškios, tikslios ir išsamios informacijos, Institucija, kai taikoma, informuoja Europos Centrinį Banką ir atitinkamų valstybių narių atitinkamas institucijas, kurios, laikydamosi nacionalinės teisės, bendradarbiauja su Institucija, kad būtų užtikrinta visapusiška prieiga prie informacijos ir prie visų pirminių dokumentų, buhalterinių knygų ar apskaitos dokumentų, prie kurių adresatai turi teisėtą prieigą, kad būtų galima patikrinti informaciją.“;

| 19) | 36 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 4 dalies trečia pastraipa pakeičiama taip:
  „Jeigu Institucija nesiima priemonių rekomendacijai įgyvendinti, ji paaiškina Tarybai ir ESRV tokio neveikimo priežastis. ESRV apie tai informuoja Europos Parlamentą pagal Reglamento (ES) Nr. 1092/2010 19 straipsnio 5 dalį.“; |
| --- | --- | --- |

19)

36 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

4 dalies trečia pastraipa pakeičiama taip:

„Jeigu Institucija nesiima priemonių rekomendacijai įgyvendinti, ji paaiškina Tarybai ir ESRV tokio neveikimo priežastis. ESRV apie tai informuoja Europos Parlamentą pagal Reglamento (ES) Nr. 1092/2010 19 straipsnio 5 dalį.“;

| b) | 5 dalies trečia pastraipa pakeičiama taip:
  „Kai kompetentinga institucija pagal Reglamento (ES) Nr. 1092/2010 17 straipsnio 1 dalį informuoja Tarybą ir ESRV apie veiksmus, kurių ji ėmėsi pagal ESRV rekomendaciją, ji deramai atsižvelgia į Priežiūros tarybos nuomonę ir taip pat informuoja Komisiją.“; |
| --- | --- |

b)

5 dalies trečia pastraipa pakeičiama taip:

„Kai kompetentinga institucija pagal Reglamento (ES) Nr. 1092/2010 17 straipsnio 1 dalį informuoja Tarybą ir ESRV apie veiksmus, kurių ji ėmėsi pagal ESRV rekomendaciją, ji deramai atsižvelgia į Priežiūros tarybos nuomonę ir taip pat informuoja Komisiją.“;

| 20) | 37 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:
  „Bankininkystės suinteresuotųjų subjektų grupės posėdžiai rengiami jos iniciatyva, kai tai būtina, tačiau bet kuriuo atveju jie rengiami bent keturis kartus per metus.“; |
| --- | --- | --- |

20)

37 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:

„Bankininkystės suinteresuotųjų subjektų grupės posėdžiai rengiami jos iniciatyva, kai tai būtina, tačiau bet kuriuo atveju jie rengiami bent keturis kartus per metus.“;

| b) | 4 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:
  „4.   Institucija Bankininkystės suinteresuotųjų subjektų grupei teikia visą būtiną informaciją, laikydamasi profesinės paslapties reikalavimo, kaip nustatyta 70 straipsnyje, ir užtikrina, kad grupei būtų teikiamos tinkamos sekretoriato paslaugos. Nustatomos tinkamos Bankininkystės suinteresuotųjų subjektų grupės narių, atstovaujančių ne pelno organizacijoms, išskyrus pramonės atstovus, kompensacijos. Tokios kompensacijos turi prilygti bent pareigūnų atlyginimo tarifams, nustatytiems pagal Tarybos reglamente (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 259/68 (9) nustatytų Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatų ir kitų Europos Sąjungos tarnautojų įdarbinimo sąlygų (Pareigūnų tarnybos nuostatai) V antraštinės dalies 1 skyriaus 2 skirsnį. Bankininkystės suinteresuotųjų subjektų grupė gali steigti techninių klausimų darbo grupes. Bankininkystės suinteresuotųjų subjektų grupės narių kadencija yra dveji su puse metų, kuriai pasibaigus surengiama nauja atrankos procedūra. |
| --- | --- |

b)

4 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

„4.   Institucija Bankininkystės suinteresuotųjų subjektų grupei teikia visą būtiną informaciją, laikydamasi profesinės paslapties reikalavimo, kaip nustatyta 70 straipsnyje, ir užtikrina, kad grupei būtų teikiamos tinkamos sekretoriato paslaugos. Nustatomos tinkamos Bankininkystės suinteresuotųjų subjektų grupės narių, atstovaujančių ne pelno organizacijoms, išskyrus pramonės atstovus, kompensacijos. Tokios kompensacijos turi prilygti bent pareigūnų atlyginimo tarifams, nustatytiems pagal Tarybos reglamente (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 259/68 (9) nustatytų Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatų ir kitų Europos Sąjungos tarnautojų įdarbinimo sąlygų (Pareigūnų tarnybos nuostatai) V antraštinės dalies 1 skyriaus 2 skirsnį. Bankininkystės suinteresuotųjų subjektų grupė gali steigti techninių klausimų darbo grupes. Bankininkystės suinteresuotųjų subjektų grupės narių kadencija yra dveji su puse metų, kuriai pasibaigus surengiama nauja atrankos procedūra.

| 21) | 40 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalies d punktas pakeičiamas taip:






  „d) | Europos Centrinio Banko priežiūros valdybos paskirtas atstovas, neturintis balsavimo teisės;“; |
| --- | --- | --- | --- |

21)

40 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalies d punktas pakeičiamas taip:

„d)

Europos Centrinio Banko priežiūros valdybos paskirtas atstovas, neturintis balsavimo teisės;“;

| b) | įterpiama ši dalis:
  „4a.   Diskusijose, nesusijusiose su atskiromis finansų įstaigomis, kaip nustatyta 44 straipsnio 4 dalyje, kartu su Europos Centrinio Banko priežiūros valdybos paskirtu atstovu gali dalyvauti Europos Centrinio Banko atstovas, turintis specialių žinių su centrinės bankininkystės užduotimis susijusiais klausimais.“; |
| --- | --- |

b)

įterpiama ši dalis:

„4a.   Diskusijose, nesusijusiose su atskiromis finansų įstaigomis, kaip nustatyta 44 straipsnio 4 dalyje, kartu su Europos Centrinio Banko priežiūros valdybos paskirtu atstovu gali dalyvauti Europos Centrinio Banko atstovas, turintis specialių žinių su centrinės bankininkystės užduotimis susijusiais klausimais.“;

| 22) | 41 straipsnio 2, 3 ir 4 dalys pakeičiamos taip:
  „1a.   Taikant 17 straipsnį, Priežiūros taryba suformuoja nepriklausomą komisiją, kurią sudaro Priežiūros tarybos pirmininkas ir šeši kiti nariai, kurie nėra kompetentingos institucijos, įtariamos pažeidus Sąjungos teisę, atstovai ir kurie neturi nei jokių su tuo klausimu susijusių interesų, nei tiesioginių ryšių su atitinkama kompetentinga institucija.
  Kiekvienas komisijos narys turi vieną balsą.
  Komisijos sprendimai priimami, kai bent keturi komisijos nariai balsuoja teigiamai už sprendimą.
  2.   Taikant 19 straipsnį, Priežiūros taryba suformuoja nepriklausomą komisiją, kurią sudaro Priežiūros tarybos pirmininkas ir šeši kiti nariai, kurie nėra nesutariančių kompetentingų institucijų atstovai ir neturi jokių su konfliktu susijusių interesų, nei tiesioginių ryšių su atitinkamomis kompetentingomis institucijomis.
  Kiekvienas komisijos narys turi vieną balsą.
  Komisijos sprendimai priimami, kai bent keturi komisijos nariai balsuoja teigiamai už sprendimą.
  3.   Šiame straipsnyje nurodytos komisijos pasiūlo sprendimus pagal 17 straipsnį arba 19 straipsnį, kad juos galutinai priimtų Priežiūros taryba.
  4.   Priežiūros taryba priima šiame straipsnyje nurodytų komisijų darbo tvarkos taisykles.“; |
| --- | --- |

22)

41 straipsnio 2, 3 ir 4 dalys pakeičiamos taip:

„1a.   Taikant 17 straipsnį, Priežiūros taryba suformuoja nepriklausomą komisiją, kurią sudaro Priežiūros tarybos pirmininkas ir šeši kiti nariai, kurie nėra kompetentingos institucijos, įtariamos pažeidus Sąjungos teisę, atstovai ir kurie neturi nei jokių su tuo klausimu susijusių interesų, nei tiesioginių ryšių su atitinkama kompetentinga institucija.

Kiekvienas komisijos narys turi vieną balsą.

Komisijos sprendimai priimami, kai bent keturi komisijos nariai balsuoja teigiamai už sprendimą.

2.   Taikant 19 straipsnį, Priežiūros taryba suformuoja nepriklausomą komisiją, kurią sudaro Priežiūros tarybos pirmininkas ir šeši kiti nariai, kurie nėra nesutariančių kompetentingų institucijų atstovai ir neturi jokių su konfliktu susijusių interesų, nei tiesioginių ryšių su atitinkamomis kompetentingomis institucijomis.

Kiekvienas komisijos narys turi vieną balsą.

Komisijos sprendimai priimami, kai bent keturi komisijos nariai balsuoja teigiamai už sprendimą.

3.   Šiame straipsnyje nurodytos komisijos pasiūlo sprendimus pagal 17 straipsnį arba 19 straipsnį, kad juos galutinai priimtų Priežiūros taryba.

4.   Priežiūros taryba priima šiame straipsnyje nurodytų komisijų darbo tvarkos taisykles.“;

| 23) | 42 straipsnis papildomas šia pastraipa:
  „Pirma ir antra pastraipos neturi poveikio uždaviniams, kurie Europos Centriniam Bankui pavesti Reglamentu (ES) Nr. 1024/2013.“; |
| --- | --- |

23)

42 straipsnis papildomas šia pastraipa:

„Pirma ir antra pastraipos neturi poveikio uždaviniams, kurie Europos Centriniam Bankui pavesti Reglamentu (ES) Nr. 1024/2013.“;

| 24) | 44 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Priežiūros taryba priima sprendimus paprasta savo narių balsų dauguma. Kiekvienas narys turi vieną balsą.
  Kiek tai susiję su 10–16 straipsniuose nurodytais aktais ir priemonėmis bei sprendimais, priimtais pagal 9 straipsnio 5 dalies trečią pastraipą ir VI skyrių, ir nukrypstant nuo šios dalies pirmos pastraipos, Priežiūros taryba priima sprendimus kvalifikuota savo narių balsų dauguma, kaip apibrėžta Europos Sąjungos sutarties 16 straipsnio 4 dalyje ir Protokolo Nr. 36 dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų 3 straipsnyje, kurią sudaro bent paprasta jos narių iš valstybių narių, kurios yra dalyvaujančios valstybės narės, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1024/2013 2 straipsnio 1 punkte (toliau – dalyvaujančios valstybės narės), kompetentingų institucijų balsų dauguma ir paprasta jos narių iš valstybių narių, kurios nėra dalyvaujančios valstybės narės, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1024/2013 2 straipsnio 1 punkte (toliau – nedalyvaujančios valstybės narės), kompetentingų institucijų balsų dauguma.
  Kiek tai susiję su sprendimais pagal 17 ir 19 straipsnius, komisijos pasiūlytas sprendimas priimamas paprasta Priežiūros tarybos balsavimo teisę turinčių narių balsų dauguma, kurią sudaro paprasta jos narių iš dalyvaujančių valstybių narių kompetentingų institucijų balsų dauguma ir paprasta jos narių iš nedalyvaujančių valstybių narių kompetentingų institucijų balsų dauguma.
  Nukrypstant nuo trečios pastraipos, nuo tos dienos, kai keturi ar mažiau balsavimo teisę turinčių narių yra iš nedalyvaujančių valstybių narių kompetentingų institucijų, komisijos pasiūlytas sprendimas priimamas paprasta Priežiūros tarybos balsavimo teisę turinčių narių balsų dauguma, kurią sudaro bent vienas narių iš nedalyvaujančių valstybių narių kompetentingų institucijų balsas.
  Kiekvienas balsavimo teisę turintis narys turi vieną balsą.
  Priežiūros taryba siekia bendro sutarimo dėl komisijos sudėties pagal 41 straipsnio 2 dalį. Nepasiekus bendro sutarimo, Priežiūros taryba priima sprendimus trijų ketvirtadalių savo balsavimo teisę turinčių narių balsų dauguma. Kiekvienas balsavimo teisę turintis narys turi vieną balsą.
  Kiek tai susiję su sprendimais, priimtais pagal 18 straipsnio 3 ir 4 dalis, ir nukrypstant nuo šios dalies pirmos pastraipos, Priežiūros taryba priima sprendimus paprasta jos balsavimo teisę turinčių narių balsų dauguma, kurią sudaro paprasta jos narių iš dalyvaujančių valstybių narių kompetentingų institucijų balsų dauguma ir paprasta jos narių iš nedalyvaujančių valstybių narių kompetentingų institucijų balsų dauguma.“; |
| --- | --- | --- |

24)

44 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Priežiūros taryba priima sprendimus paprasta savo narių balsų dauguma. Kiekvienas narys turi vieną balsą.

Kiek tai susiję su 10–16 straipsniuose nurodytais aktais ir priemonėmis bei sprendimais, priimtais pagal 9 straipsnio 5 dalies trečią pastraipą ir VI skyrių, ir nukrypstant nuo šios dalies pirmos pastraipos, Priežiūros taryba priima sprendimus kvalifikuota savo narių balsų dauguma, kaip apibrėžta Europos Sąjungos sutarties 16 straipsnio 4 dalyje ir Protokolo Nr. 36 dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų 3 straipsnyje, kurią sudaro bent paprasta jos narių iš valstybių narių, kurios yra dalyvaujančios valstybės narės, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1024/2013 2 straipsnio 1 punkte (toliau – dalyvaujančios valstybės narės), kompetentingų institucijų balsų dauguma ir paprasta jos narių iš valstybių narių, kurios nėra dalyvaujančios valstybės narės, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1024/2013 2 straipsnio 1 punkte (toliau – nedalyvaujančios valstybės narės), kompetentingų institucijų balsų dauguma.

Kiek tai susiję su sprendimais pagal 17 ir 19 straipsnius, komisijos pasiūlytas sprendimas priimamas paprasta Priežiūros tarybos balsavimo teisę turinčių narių balsų dauguma, kurią sudaro paprasta jos narių iš dalyvaujančių valstybių narių kompetentingų institucijų balsų dauguma ir paprasta jos narių iš nedalyvaujančių valstybių narių kompetentingų institucijų balsų dauguma.

Nukrypstant nuo trečios pastraipos, nuo tos dienos, kai keturi ar mažiau balsavimo teisę turinčių narių yra iš nedalyvaujančių valstybių narių kompetentingų institucijų, komisijos pasiūlytas sprendimas priimamas paprasta Priežiūros tarybos balsavimo teisę turinčių narių balsų dauguma, kurią sudaro bent vienas narių iš nedalyvaujančių valstybių narių kompetentingų institucijų balsas.

Kiekvienas balsavimo teisę turintis narys turi vieną balsą.

Priežiūros taryba siekia bendro sutarimo dėl komisijos sudėties pagal 41 straipsnio 2 dalį. Nepasiekus bendro sutarimo, Priežiūros taryba priima sprendimus trijų ketvirtadalių savo balsavimo teisę turinčių narių balsų dauguma. Kiekvienas balsavimo teisę turintis narys turi vieną balsą.

Kiek tai susiję su sprendimais, priimtais pagal 18 straipsnio 3 ir 4 dalis, ir nukrypstant nuo šios dalies pirmos pastraipos, Priežiūros taryba priima sprendimus paprasta jos balsavimo teisę turinčių narių balsų dauguma, kurią sudaro paprasta jos narių iš dalyvaujančių valstybių narių kompetentingų institucijų balsų dauguma ir paprasta jos narių iš nedalyvaujančių valstybių narių kompetentingų institucijų balsų dauguma.“;

| b) | 4 dalis pakeičiama taip:
  „4.   Balsavimo teisės neturintys nariai ir stebėtojai, išskyrus pirmininką, vykdomąjį direktorių ir Europos Centrinio Banko priežiūros valdybos paskirtą Europos Centrinio Banko atstovą, nedalyvauja jokiose Priežiūros tarybos diskusijose atskirų finansų įstaigų klausimais, nebent 75 straipsnio 3 dalyje arba 1 straipsnio 2 dalyje nurodytuose aktuose būtų numatyta kitaip.“; |
| --- | --- |

b)

4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Balsavimo teisės neturintys nariai ir stebėtojai, išskyrus pirmininką, vykdomąjį direktorių ir Europos Centrinio Banko priežiūros valdybos paskirtą Europos Centrinio Banko atstovą, nedalyvauja jokiose Priežiūros tarybos diskusijose atskirų finansų įstaigų klausimais, nebent 75 straipsnio 3 dalyje arba 1 straipsnio 2 dalyje nurodytuose aktuose būtų numatyta kitaip.“;

| c) | pridedama ši dalis:
  „4a.   Institucijos pirmininkas turi teisę bet kuriuo metu prašyti, kad būtų balsuojama. Nedarant poveikio šiai teisei ir Institucijos sprendimų priėmimo procedūrų veiksmingumui, Institucijos priežiūros taryba, priimdama sprendimus, siekia bendro sutarimo.“; |
| --- | --- |

c)

pridedama ši dalis:

„4a.   Institucijos pirmininkas turi teisę bet kuriuo metu prašyti, kad būtų balsuojama. Nedarant poveikio šiai teisei ir Institucijos sprendimų priėmimo procedūrų veiksmingumui, Institucijos priežiūros taryba, priimdama sprendimus, siekia bendro sutarimo.“;

| 25) | 45 straipsnio 1 dalies trečia pastraipa pakeičiama taip:
  „Priežiūros tarybos išrinktų narių kadencija yra dveji su puse metų. Ta kadencija gali būti pratęsta vieną kartą. Administracinės valdybos sudėtis yra subalansuota ir proporcinga bei atspindi visą Sąjungą. Administracinės valdybos nariais turi būti bent du nedalyvaujančių valstybių narių atstovai. Kadencijos iš dalies sutampa, todėl taikoma tinkama rotacijos tvarka.“; |
| --- | --- |

25)

45 straipsnio 1 dalies trečia pastraipa pakeičiama taip:

„Priežiūros tarybos išrinktų narių kadencija yra dveji su puse metų. Ta kadencija gali būti pratęsta vieną kartą. Administracinės valdybos sudėtis yra subalansuota ir proporcinga bei atspindi visą Sąjungą. Administracinės valdybos nariais turi būti bent du nedalyvaujančių valstybių narių atstovai. Kadencijos iš dalies sutampa, todėl taikoma tinkama rotacijos tvarka.“;

| 26) | 47 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:
  „4.   Administracinė valdyba priima Institucijos pareigūnų politikos planą ir pagal 68 straipsnio 2 dalį patvirtina būtinas Pareigūnų tarnybos nuostatų įgyvendinimo priemones.“; |
| --- | --- |

26)

47 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Administracinė valdyba priima Institucijos pareigūnų politikos planą ir pagal 68 straipsnio 2 dalį patvirtina būtinas Pareigūnų tarnybos nuostatų įgyvendinimo priemones.“;

| 27) | įterpiamas šis straipsnis:
  „49a straipsnis
  Išlaidos
  Pirmininkas viešai skelbia apie surengtus posėdžius ir gautas dovanas. Išlaidos registruojamos viešai laikantis Pareigūnų tarnybos nuostatų.“; |
| --- | --- |

27)

įterpiamas šis straipsnis:

„49a straipsnis

Išlaidos

Pirmininkas viešai skelbia apie surengtus posėdžius ir gautas dovanas. Išlaidos registruojamos viešai laikantis Pareigūnų tarnybos nuostatų.“;

| 28) | įterpiamas šis straipsnis:
  „52a straipsnis
  Išlaidos
  Vykdomasis direktorius viešai skelbia apie surengtus posėdžius ir gautas dovanas. Išlaidos registruojamos viešai laikantis Pareigūnų tarnybos nuostatų.“; |
| --- | --- |

28)

įterpiamas šis straipsnis:

„52a straipsnis

Išlaidos

Vykdomasis direktorius viešai skelbia apie surengtus posėdžius ir gautas dovanas. Išlaidos registruojamos viešai laikantis Pareigūnų tarnybos nuostatų.“;

| 29) | 63 straipsnio 7 dalis išbraukiama; |
| --- | --- |

29)

63 straipsnio 7 dalis išbraukiama;

| 30) | 81 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Apsvarsčiusi visos Europos įstaigų ar infrastruktūros tiesioginės priežiūros klausimą ir atsižvelgdama į pokyčius rinkoje, vidaus rinkos stabilumą ir visos Sąjungos sanglaudą, Komisija rengia metinę ataskaitą dėl tinkamumo pavesti Institucijai papildomas priežiūros pareigas šioje srityje.“; |
| --- | --- |

30)

81 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Apsvarsčiusi visos Europos įstaigų ar infrastruktūros tiesioginės priežiūros klausimą ir atsižvelgdama į pokyčius rinkoje, vidaus rinkos stabilumą ir visos Sąjungos sanglaudą, Komisija rengia metinę ataskaitą dėl tinkamumo pavesti Institucijai papildomas priežiūros pareigas šioje srityje.“;

| 31) | įterpiamas šis straipsnis:
  „81a straipsnis
  Balsavimo tvarkos peržiūra
  Nuo tos dienos, kai nedalyvaujančių valstybių narių skaičius pasiekia keturis, Komisija, atsižvelgdama į visą patirtį, įgytą taikant šį reglamentą, peržiūri 41 ir 44 straipsniuose apibrėžtos balsavimo tvarkos veikimą ir pateikia ataskaitą Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai ir Tarybai.“. |
| --- | --- |

31)

įterpiamas šis straipsnis:

„81a straipsnis

Balsavimo tvarkos peržiūra

Nuo tos dienos, kai nedalyvaujančių valstybių narių skaičius pasiekia keturis, Komisija, atsižvelgdama į visą patirtį, įgytą taikant šį reglamentą, peržiūri 41 ir 44 straipsniuose apibrėžtos balsavimo tvarkos veikimą ir pateikia ataskaitą Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai ir Tarybai.“.

2 straipsnis

Nedarydama poveikio Reglamento (ES) Nr. 1093/2010 81 straipsniui, ne vėliau kaip 2015 m. gruodžio 31 d. Komisija paskelbia šio reglamento nuostatų, susijusių su toliau nurodytais klausimais, taikymo ataskaitą:

| a) | Administracinės valdybos sudėtis; ir |
| --- | --- |

a)

Administracinės valdybos sudėtis; ir

| b) | nepriklausomų komisijų, nurodytų Reglamento (ES) Nr. 1093/2010 41 straipsnyje, rengiančių sprendimus pagal to reglamento 17 ir 19 straipsnius, sudėtis. |
| --- | --- |

b)

nepriklausomų komisijų, nurodytų Reglamento (ES) Nr. 1093/2010 41 straipsnyje, rengiančių sprendimus pagal to reglamento 17 ir 19 straipsnius, sudėtis.

Ataskaitoje pirmiausia atsižvelgiama į visus dalyvaujančių valstybių narių skaičiaus pokyčius ir nagrinėjama, ar dėl tokių pokyčių būtina papildomai pritaikyti tas nuostatas siekiant užtikrinti, kad EBI sprendimai būtų priimami vadovaujantis interesu išlaikyti ir stiprinti finansinių paslaugų vidaus rinką.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Strasbūre 2013 m. spalio 22 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

M. SCHULZ

Tarybos vardu

Pirmininkas

V. LEŠKEVIČIUS

---

(1)  OL C 30, 2013 2 1, p. 6.

1

(2)  OL C 11, 2013 1 15, p. 34.

2

(3)  2013 m. rugsėjo 12 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2013 m. spalio 15 d. Tarybos sprendimas.

3

(4)  2013 m. spalio 15 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1024/2013, kuriuo Europos Centriniam Bankui pavedami specialūs uždaviniai, susiję su rizikos ribojimu pagrįstos kredito įstaigų priežiūros politika (Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 63).

4

(5)  OL L 331, 2010 12 15, p. 12.

5

(6)  OL L 176, 2013 6 27, p. 1.

6

(7)  OL L 176, 2013 6 27, p. 338.

7

(8)  Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1024/2013 2013 m. spalio 15 d. kuriuo Europos Centriniam Bankui pavedami specialūs uždaviniai, susiję su rizikos ribojimu pagrįstos kredito įstaigų priežiūros politika (OL L 287, 2013 10 29, p. 63)“;

8

(9)  OL L 56, 1968 3 4, p. 1.“;

9

---

| 29.10.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 287/15 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 287/15

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES, EURATOMAS) Nr. 1023/2013

2013 m. spalio 22 d.

kuriuo iš dalies keičiami Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatai ir kitų Europos Sąjungos tarnautojų įdarbinimo sąlygos

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 336 straipsnį,

atsižvelgdami į Protokolą dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų, ypač į jo 12 straipsnį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasitarus su Tarnybos nuostatų komitetu,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Teisingumo Teismo nuomonę (1),

atsižvelgdami į Audito Rūmų nuomonę (2),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (3),

kadangi:

| (1) | Europos Sąjungoje ir daugiau nei 50 jos institucijų bei agentūrų turėtų būti toliau vykdomas aukštos kokybės Europos viešasis administravimas, kad remdamosi Sutartimis jos galėtų pasiekti savo tikslus, įgyvendinti savo politiką, vykdyti veiklą ir kuo geriau atlikti savo užduotis, kad galėtų įveikti ateityje iškilsiančius vidaus bei išorės sunkumus ir atstovauti Sąjungos piliečių interesams; |
| --- | --- |

(1)

Europos Sąjungoje ir daugiau nei 50 jos institucijų bei agentūrų turėtų būti toliau vykdomas aukštos kokybės Europos viešasis administravimas, kad remdamosi Sutartimis jos galėtų pasiekti savo tikslus, įgyvendinti savo politiką, vykdyti veiklą ir kuo geriau atlikti savo užduotis, kad galėtų įveikti ateityje iškilsiančius vidaus bei išorės sunkumus ir atstovauti Sąjungos piliečių interesams;

| (2) | todėl būtina užtikrinti sistemą, pagal kurią būtų pritraukiami, įdarbinami ir išlaikomi aukštos kvalifikacijos daugiakalbiai darbuotojai, atrinkti iš kuo didesnės geografinės teritorijos valstybių narių piliečių ir tinkamai atsižvelgiant į lyčių pusiausvyrą, kurie būtų nepriklausomi ir laikytųsi aukščiausių profesionalumo standartų, ir suteikti tokiems darbuotojams galimybę pareigas atlikti kuo našiau ir veiksmingiau. Tuo požiūriu būtina įveikti dabartinius sunkumus, su kuriais susiduria institucijos, įdarbindamos pareigūnus arba darbuotojus iš kai kurių valstybių narių; |
| --- | --- |

(2)

todėl būtina užtikrinti sistemą, pagal kurią būtų pritraukiami, įdarbinami ir išlaikomi aukštos kvalifikacijos daugiakalbiai darbuotojai, atrinkti iš kuo didesnės geografinės teritorijos valstybių narių piliečių ir tinkamai atsižvelgiant į lyčių pusiausvyrą, kurie būtų nepriklausomi ir laikytųsi aukščiausių profesionalumo standartų, ir suteikti tokiems darbuotojams galimybę pareigas atlikti kuo našiau ir veiksmingiau. Tuo požiūriu būtina įveikti dabartinius sunkumus, su kuriais susiduria institucijos, įdarbindamos pareigūnus arba darbuotojus iš kai kurių valstybių narių;

| (3) | atsižvelgiant į Europos Sąjungos viešosios tarnybos mastą, palyginti su Sąjungos tikslais ir jos gyventojų skaičiumi, sumažinus Sąjungos institucijų ir agentūrų darbuotojų skaičių neturėtų sutrikti jų užduočių, pareigų ir funkcijų vykdymas pagal Sutartyse įtvirtintus įsipareigojimus ir įgaliojimus. Atsižvelgiant į tai, būtinas kiekvienos institucijos ir agentūros patiriamų personalui skirtų išlaidų, susijusių su jų įdarbintais visų kategorijų darbuotojais, skaidrumas; |
| --- | --- |

(3)

atsižvelgiant į Europos Sąjungos viešosios tarnybos mastą, palyginti su Sąjungos tikslais ir jos gyventojų skaičiumi, sumažinus Sąjungos institucijų ir agentūrų darbuotojų skaičių neturėtų sutrikti jų užduočių, pareigų ir funkcijų vykdymas pagal Sutartyse įtvirtintus įsipareigojimus ir įgaliojimus. Atsižvelgiant į tai, būtinas kiekvienos institucijos ir agentūros patiriamų personalui skirtų išlaidų, susijusių su jų įdarbintais visų kategorijų darbuotojais, skaidrumas;

| (4) | tikimasi, kad Europos Sąjungos viešoji tarnyba atitiks aukščiausius profesinės etikos standartus ir visais atvejais liks nepriklausoma. Tuo tikslu turėtų būti išsamiau paaiškinta Tarnybos nuostatų (4) II antraštinė dalis, kurioje išdėstyta teisių ir pareigų sistema. Šių pareigų nevykdantiems pareigūnams ar buvusiems pareigūnams turėtų būti taikomos drausminės priemonės; |
| --- | --- |

(4)

tikimasi, kad Europos Sąjungos viešoji tarnyba atitiks aukščiausius profesinės etikos standartus ir visais atvejais liks nepriklausoma. Tuo tikslu turėtų būti išsamiau paaiškinta Tarnybos nuostatų (4) II antraštinė dalis, kurioje išdėstyta teisių ir pareigų sistema. Šių pareigų nevykdantiems pareigūnams ar buvusiems pareigūnams turėtų būti taikomos drausminės priemonės;

| (5) | Europos Sąjungos viešosios tarnybos vertė vienodai susijusi su jos kultūrine ir kalbine įvairove, kuri įmanoma tik užtikrinus tinkamą pareigūnų iš įvairių valstybių narių skaičiaus pusiausvyrą. Ieškant darbuotojų ir juos skiriant turėtų būti užtikrinta, kad jie būtų įdarbinami remiantis kiek įmanoma platesniu geografiniu pagrindu ir kad tai būtų visų Europos Sąjungos valstybių narių piliečiai; vis dėlto pareigybės negali būti rezervuojamos kurios nors konkrečios valstybės narės piliečiams. Tuo tikslu ir siekiant spręsti labai nevienodo pareigūnų iš įvairių valstybių narių skaičiaus problemą, kuri nepateisinama objektyviais kriterijais, kiekvienai institucijai turėtų būti sudaryta galimybė priimti pagrįstas tinkamas priemones. Taikant tokias priemones turėtų būti vadovaujamasi tik nuopelnais grindžiamais įdarbinimo kriterijais. Komisija turėtų informuoti Europos Parlamentą ir Tarybą, kaip institucijos įgyvendina atitinkamas priemones; |
| --- | --- |

(5)

Europos Sąjungos viešosios tarnybos vertė vienodai susijusi su jos kultūrine ir kalbine įvairove, kuri įmanoma tik užtikrinus tinkamą pareigūnų iš įvairių valstybių narių skaičiaus pusiausvyrą. Ieškant darbuotojų ir juos skiriant turėtų būti užtikrinta, kad jie būtų įdarbinami remiantis kiek įmanoma platesniu geografiniu pagrindu ir kad tai būtų visų Europos Sąjungos valstybių narių piliečiai; vis dėlto pareigybės negali būti rezervuojamos kurios nors konkrečios valstybės narės piliečiams. Tuo tikslu ir siekiant spręsti labai nevienodo pareigūnų iš įvairių valstybių narių skaičiaus problemą, kuri nepateisinama objektyviais kriterijais, kiekvienai institucijai turėtų būti sudaryta galimybė priimti pagrįstas tinkamas priemones. Taikant tokias priemones turėtų būti vadovaujamasi tik nuopelnais grindžiamais įdarbinimo kriterijais. Komisija turėtų informuoti Europos Parlamentą ir Tarybą, kaip institucijos įgyvendina atitinkamas priemones;

| (6) | norėdamos palengvinti įdarbinimą kiek įmanoma platesniu geografiniu pagrindu, institucijos turėtų siekti paremti daugiakalbį ir daugiakultūrį savo darbuotojų vaikų švietimą. Pageidautina, kad Sąjungos indėlis į Europos mokyklų finansavimą, kurį vadovaudamasi atitinkamomis taisyklėmis nustato biudžeto valdymo institucija, būtų skirtas iš Sąjungos biudžeto. Kai tai būtina institucijų veikimo labui, Komisija turėtų turėti galimybę kreiptis į kompetentingas institucijas su prašymu iš naujo svarstyti naujos Europos mokyklos vietą; |
| --- | --- |

(6)

norėdamos palengvinti įdarbinimą kiek įmanoma platesniu geografiniu pagrindu, institucijos turėtų siekti paremti daugiakalbį ir daugiakultūrį savo darbuotojų vaikų švietimą. Pageidautina, kad Sąjungos indėlis į Europos mokyklų finansavimą, kurį vadovaudamasi atitinkamomis taisyklėmis nustato biudžeto valdymo institucija, būtų skirtas iš Sąjungos biudžeto. Kai tai būtina institucijų veikimo labui, Komisija turėtų turėti galimybę kreiptis į kompetentingas institucijas su prašymu iš naujo svarstyti naujos Europos mokyklos vietą;

| (7) | didesnis tikslas turėtų būti tobulinti žmogiškųjų išteklių valdymą Europos viešojoje tarnyboje, kuriai būdingas pažangumas, kompetencija, nepriklausomumas, lojalumas, nešališkumas ir pastovumas, taip pat kultūrinė ir kalbinė įvairovė ir patrauklios įdarbinimo sąlygos; |
| --- | --- |

(7)

didesnis tikslas turėtų būti tobulinti žmogiškųjų išteklių valdymą Europos viešojoje tarnyboje, kuriai būdingas pažangumas, kompetencija, nepriklausomumas, lojalumas, nešališkumas ir pastovumas, taip pat kultūrinė ir kalbinė įvairovė ir patrauklios įdarbinimo sąlygos;

| (8) | pareigūnai turėtų išdirbti devynių mėnesių bandomąjį laikotarpį. Priimdama sprendimą dėl pareigūno nuolatinio įdarbinimo, paskyrimų tarnyba turėtų atsižvelgti ne tik į bandomojo laikotarpio ataskaitą, parengtą baigiantis tam laikotarpiui, bet ir į kandidato elgesį laikantis Tarnybos nuostatuose apibrėžtų jo pareigų. Turėtų būti sudaryta galimybė kandidato ataskaitą parengti bet kuriuo metu, jei esama įrodymų, kad kandidatas dirba akivaizdžiai netinkamai. Priešingu atveju ataskaita turėtų būti parengta tik bandomojo laikotarpio pabaigoje; |
| --- | --- |

(8)

pareigūnai turėtų išdirbti devynių mėnesių bandomąjį laikotarpį. Priimdama sprendimą dėl pareigūno nuolatinio įdarbinimo, paskyrimų tarnyba turėtų atsižvelgti ne tik į bandomojo laikotarpio ataskaitą, parengtą baigiantis tam laikotarpiui, bet ir į kandidato elgesį laikantis Tarnybos nuostatuose apibrėžtų jo pareigų. Turėtų būti sudaryta galimybė kandidato ataskaitą parengti bet kuriuo metu, jei esama įrodymų, kad kandidatas dirba akivaizdžiai netinkamai. Priešingu atveju ataskaita turėtų būti parengta tik bandomojo laikotarpio pabaigoje;

| (9) | siekiant užtikrinti, kad Europos Sąjungos pareigūnų ir kitų tarnautojų perkamoji galia didėtų lygiagrečiai su valstybių narių valstybės tarnautojų perkamąja galia, būtina išsaugoti daugiamečio darbo užmokesčio atnaujinimo mechanizmo, vadinamo metodu, principą užtikrinant, kad jis būtų taikomas iki 2023 m. pabaigos, ir jį peržiūrėti 2022 m. pradžioje, kartu numatant metodo taikymo preliminaraus pratęsimo mechanizmą. Be to, siekiant išspręsti metodo taikymo sunkumų praeityje problemą, turėtų būti įtraukta nuostata dėl metodo, kad kasmet būtų galima automatiškai atnaujinti visus darbo užmokesčius, pensijas ir išmokas, įskaitant automatinę išlygą dėl krizės. Tuo tikslu atitinkamos Tarnybos nuostatuose ir Kitų Europos Sąjungos tarnautojų įdarbinimo sąlygose nurodytos sumos turėtų būti laikomos orientacinėmis sumomis, kurios būtų nuolat automatiškai atnaujinamos. Komisija informavimo tikslais turėtų skelbti atnaujintas sumas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje. Šis atnaujinimo mechanizmas turėtų būti naudojamas ir visais kitais atvejais, kai toks atnaujinimas numatytas; |
| --- | --- |

(9)

siekiant užtikrinti, kad Europos Sąjungos pareigūnų ir kitų tarnautojų perkamoji galia didėtų lygiagrečiai su valstybių narių valstybės tarnautojų perkamąja galia, būtina išsaugoti daugiamečio darbo užmokesčio atnaujinimo mechanizmo, vadinamo metodu, principą užtikrinant, kad jis būtų taikomas iki 2023 m. pabaigos, ir jį peržiūrėti 2022 m. pradžioje, kartu numatant metodo taikymo preliminaraus pratęsimo mechanizmą. Be to, siekiant išspręsti metodo taikymo sunkumų praeityje problemą, turėtų būti įtraukta nuostata dėl metodo, kad kasmet būtų galima automatiškai atnaujinti visus darbo užmokesčius, pensijas ir išmokas, įskaitant automatinę išlygą dėl krizės. Tuo tikslu atitinkamos Tarnybos nuostatuose ir Kitų Europos Sąjungos tarnautojų įdarbinimo sąlygose nurodytos sumos turėtų būti laikomos orientacinėmis sumomis, kurios būtų nuolat automatiškai atnaujinamos. Komisija informavimo tikslais turėtų skelbti atnaujintas sumas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje. Šis atnaujinimo mechanizmas turėtų būti naudojamas ir visais kitais atvejais, kai toks atnaujinimas numatytas;

| (10) | svarbu užtikrinti atlyginimų ir pensijų atnaujinimui naudojamų statistinių duomenų kokybę. Laikydamiesi nešališkumo principo, nacionaliniai statistikos institutai ar kitos atitinkamos valstybių narių institucijos turėtų nacionaliniu lygmeniu rinkti duomenis ir perduoti juos Eurostatui; |
| --- | --- |

(10)

svarbu užtikrinti atlyginimų ir pensijų atnaujinimui naudojamų statistinių duomenų kokybę. Laikydamiesi nešališkumo principo, nacionaliniai statistikos institutai ar kitos atitinkamos valstybių narių institucijos turėtų nacionaliniu lygmeniu rinkti duomenis ir perduoti juos Eurostatui;

| (11) | galimą šio metodo taikymo naudą Europos Sąjungos pareigūnams ir kitiems tarnautojams turėtų atsverti iš naujo įvesta mokesčio sistema. Kaip ir metodo atveju, gali būti preliminariai pratęstas solidarumo mokesčio taikymas. Panašu, kad dabartinėmis aplinkybėmis tinkama padidinti solidarumo mokestį, palyginti su tuo, kokio dydžio specialusis mokestis buvo taikomas 2004–2012 m., ir nustatyti pažangesnį koeficientą. Taip siekiama atsižvelgti į itin sudėtingas ekonomines ir socialines aplinkybes Sąjungoje bei jos pasekmes visos Sąjungos viešiesiems finansams. Norint, kad būtų konsoliduoti Sąjungos viešieji finansai, įskaitant trumpuoju laikotarpiu, Sąjungos institucijų personalas turi nedelsdamas dėti ypatingas solidarumo pastangas. Taigi toks solidarumo mokestis visiems Sąjungos pareigūnams turėtų būti taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d.; |
| --- | --- |

(11)

galimą šio metodo taikymo naudą Europos Sąjungos pareigūnams ir kitiems tarnautojams turėtų atsverti iš naujo įvesta mokesčio sistema. Kaip ir metodo atveju, gali būti preliminariai pratęstas solidarumo mokesčio taikymas. Panašu, kad dabartinėmis aplinkybėmis tinkama padidinti solidarumo mokestį, palyginti su tuo, kokio dydžio specialusis mokestis buvo taikomas 2004–2012 m., ir nustatyti pažangesnį koeficientą. Taip siekiama atsižvelgti į itin sudėtingas ekonomines ir socialines aplinkybes Sąjungoje bei jos pasekmes visos Sąjungos viešiesiems finansams. Norint, kad būtų konsoliduoti Sąjungos viešieji finansai, įskaitant trumpuoju laikotarpiu, Sąjungos institucijų personalas turi nedelsdamas dėti ypatingas solidarumo pastangas. Taigi toks solidarumo mokestis visiems Sąjungos pareigūnams turėtų būti taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d.;

| (12) | Europos Vadovų Taryba savo 2013 m. vasario 8 d. išvadose dėl daugiametės finansinės programos pažymėjo, kad, norint konsoliduoti viešuosius finansus trumpuoju, vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiais, būtina, kad kiekviena viešojo administravimo tarnyba ir jos darbuotojai dėtų ypatingas pastangas siekiant didinti veiksmingumą, našumą ir prisitaikyti prie kintančių ekonominių aplinkybių. Tame raginime iš esmės pakartotas 2011 m. Komisijos pasiūlymo, kuriuo iš dalies keičiami Tarnybos nuostatai ir Kitų Europos Sąjungos tarnautojų įdarbinimo sąlygos, tikslas; šiuo pasiūlymu buvo siekiama užtikrinti išlaidų veiksmingumą ir jame buvo pripažinta, kad iššūkiai, su kuriais šiuo metu susiduria Europos Sąjunga, reikalauja ypatingų kiekvienos viešojo administravimo tarnybos ir kiekvieno šių tarnybų personalo nario pastangų gerinti veiksmingumą ir prisiderinti prie kintančių ekonominių ir socialinių aplinkybių Europoje. Maža to, Europos Vadovų Taryba ragino į Tarnybos nuostatų reformą įtraukti viso Sąjungos institucijų personalo atlyginimo ir pensijų tikslinimą dvejiems metams sustabdant metodo taikymą ir, kaip dalį atlyginimų skaičiavimo metodo reformos, iš naujo nustatyti naują solidarumo mokestį; |
| --- | --- |

(12)

Europos Vadovų Taryba savo 2013 m. vasario 8 d. išvadose dėl daugiametės finansinės programos pažymėjo, kad, norint konsoliduoti viešuosius finansus trumpuoju, vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiais, būtina, kad kiekviena viešojo administravimo tarnyba ir jos darbuotojai dėtų ypatingas pastangas siekiant didinti veiksmingumą, našumą ir prisitaikyti prie kintančių ekonominių aplinkybių. Tame raginime iš esmės pakartotas 2011 m. Komisijos pasiūlymo, kuriuo iš dalies keičiami Tarnybos nuostatai ir Kitų Europos Sąjungos tarnautojų įdarbinimo sąlygos, tikslas; šiuo pasiūlymu buvo siekiama užtikrinti išlaidų veiksmingumą ir jame buvo pripažinta, kad iššūkiai, su kuriais šiuo metu susiduria Europos Sąjunga, reikalauja ypatingų kiekvienos viešojo administravimo tarnybos ir kiekvieno šių tarnybų personalo nario pastangų gerinti veiksmingumą ir prisiderinti prie kintančių ekonominių ir socialinių aplinkybių Europoje. Maža to, Europos Vadovų Taryba ragino į Tarnybos nuostatų reformą įtraukti viso Sąjungos institucijų personalo atlyginimo ir pensijų tikslinimą dvejiems metams sustabdant metodo taikymą ir, kaip dalį atlyginimų skaičiavimo metodo reformos, iš naujo nustatyti naują solidarumo mokestį;

| (13) | atsižvelgiant į tas išvadas ir siekiant imtis atsakomųjų priemonių, susijusių su biudžeto apribojimais ateityje, bei norint parodyti, kad Europos Sąjungos viešoji tarnyba solidarizuojasi su valstybėmis narėmis, kurios, reaguodamos į precedento neturinčią finansinę krizę, ėmėsi griežto taupymo priemonių, taip pat atsižvelgiant į ypač sudėtingas socialines ir ekonomines sąlygas valstybėse narėse ir visoje Sąjungoje, būtina užtikrinti, kad dvejiems metams būtų sustabdytas pareigūnų visų atlyginimų, pensijų ir išmokų skaičiavimo metodas, ir pritaikyti solidarumo mokestį nepaisant tokio sustabdymo; |
| --- | --- |

(13)

atsižvelgiant į tas išvadas ir siekiant imtis atsakomųjų priemonių, susijusių su biudžeto apribojimais ateityje, bei norint parodyti, kad Europos Sąjungos viešoji tarnyba solidarizuojasi su valstybėmis narėmis, kurios, reaguodamos į precedento neturinčią finansinę krizę, ėmėsi griežto taupymo priemonių, taip pat atsižvelgiant į ypač sudėtingas socialines ir ekonomines sąlygas valstybėse narėse ir visoje Sąjungoje, būtina užtikrinti, kad dvejiems metams būtų sustabdytas pareigūnų visų atlyginimų, pensijų ir išmokų skaičiavimo metodas, ir pritaikyti solidarumo mokestį nepaisant tokio sustabdymo;

| (14) | dėl demografinių pokyčių ir kintančios atitinkamų gyventojų amžiaus struktūros reikia didinti pensinį amžių, tačiau jau dirbantiems Europos Sąjungos pareigūnams ir kitiems tarnautojams turi būti taikomos pereinamojo laikotarpio priemonės. Tos pereinamojo laikotarpio priemonės būtinos siekiant atsižvelgti į jau dirbančių pareigūnų, kurie jau mokėjo įmokas į sąlyginį Europos Sąjungos pareigūnų pensijų fondą, įgytas teises. Pensinis amžius taip pat turėtų būti nustatomas lanksčiau, kad darbuotojams būtų lengviau savanoriškai tęsti darbą iki 67 metų amžiaus ir kad išimtinėmis aplinkybėmis ir ypatingomis sąlygomis būtų įmanoma dirbti iki 70 metų amžiaus; |
| --- | --- |

(14)

dėl demografinių pokyčių ir kintančios atitinkamų gyventojų amžiaus struktūros reikia didinti pensinį amžių, tačiau jau dirbantiems Europos Sąjungos pareigūnams ir kitiems tarnautojams turi būti taikomos pereinamojo laikotarpio priemonės. Tos pereinamojo laikotarpio priemonės būtinos siekiant atsižvelgti į jau dirbančių pareigūnų, kurie jau mokėjo įmokas į sąlyginį Europos Sąjungos pareigūnų pensijų fondą, įgytas teises. Pensinis amžius taip pat turėtų būti nustatomas lanksčiau, kad darbuotojams būtų lengviau savanoriškai tęsti darbą iki 67 metų amžiaus ir kad išimtinėmis aplinkybėmis ir ypatingomis sąlygomis būtų įmanoma dirbti iki 70 metų amžiaus;

| (15) | kadangi Europos Sąjungos pensijų sistemai būdinga aktuarinė pusiausvyra, kuri artimiausiu ir ilgalaikiu laikotarpiu turi būti išlaikyta, iki 2014 m. sausio 1 d. įdarbintiems darbuotojams už jų pensijų įmokas turėtų būti kompensuojama pereinamojo laikotarpio priemonėmis, pvz., taikant patikslintą didesnę kaupimo normą už tarnybos metus sulaukus pensinio amžiaus (Barselonos paskata) ir taikant pusę sumažinimo, kai į pensiją išeinama anksčiau laiko – nuo 60 metų iki teisės aktuose nustatyto pensinio amžiaus; |
| --- | --- |

(15)

kadangi Europos Sąjungos pensijų sistemai būdinga aktuarinė pusiausvyra, kuri artimiausiu ir ilgalaikiu laikotarpiu turi būti išlaikyta, iki 2014 m. sausio 1 d. įdarbintiems darbuotojams už jų pensijų įmokas turėtų būti kompensuojama pereinamojo laikotarpio priemonėmis, pvz., taikant patikslintą didesnę kaupimo normą už tarnybos metus sulaukus pensinio amžiaus (Barselonos paskata) ir taikant pusę sumažinimo, kai į pensiją išeinama anksčiau laiko – nuo 60 metų iki teisės aktuose nustatyto pensinio amžiaus;

| (16) | pagal visuotinai pripažįstamą aktuarinę praktiką, siekiant užtikrinti pensijų sistemų pusiausvyrą, palūkanų normoms ir darbo užmokesčių didėjimui reikėtų taikyti 20–40 metų stebėjimo laikotarpį. Todėl palūkanų normų ir darbo užmokesčių didėjimo slenkamojo vidurkio taikymas turėtų būti pailgintas iki 30 metų ir numatomas aštuonerių metų pereinamasis laikotarpis; |
| --- | --- |

(16)

pagal visuotinai pripažįstamą aktuarinę praktiką, siekiant užtikrinti pensijų sistemų pusiausvyrą, palūkanų normoms ir darbo užmokesčių didėjimui reikėtų taikyti 20–40 metų stebėjimo laikotarpį. Todėl palūkanų normų ir darbo užmokesčių didėjimo slenkamojo vidurkio taikymas turėtų būti pailgintas iki 30 metų ir numatomas aštuonerių metų pereinamasis laikotarpis;

| (17) | Taryba paprašė Komisijos atlikti tyrimą ir pateikti atitinkamus pasiūlymus dėl Tarnybos nuostatų 5 straipsnio 4 dalies, I priedo A skirsnio ir 45 straipsnio 1 dalies, kad būtų galima nustatyti aiškų ryšį tarp atsakomybės ir pareigybės lygio ir užtikrinti, kad lyginant nuopelnus paaukštinimo tikslu daugiau dėmesio būtų skiriama atsakomybės lygmeniui; |
| --- | --- |

(17)

Taryba paprašė Komisijos atlikti tyrimą ir pateikti atitinkamus pasiūlymus dėl Tarnybos nuostatų 5 straipsnio 4 dalies, I priedo A skirsnio ir 45 straipsnio 1 dalies, kad būtų galima nustatyti aiškų ryšį tarp atsakomybės ir pareigybės lygio ir užtikrinti, kad lyginant nuopelnus paaukštinimo tikslu daugiau dėmesio būtų skiriama atsakomybės lygmeniui;

| (18) | atsižvelgiant į tą prašymą būtų tikslinga, kad paaukštinimas į aukštesnio lygio pareigas priklausytų nuo asmeninio atsidavimo, įgūdžių tobulinimo ir kompetencijos bei pareigų, kurių svarba grindžiamas pareigūno paskyrimas į aukštesnio lygio pareigas, atlikimo; |
| --- | --- |

(18)

atsižvelgiant į tą prašymą būtų tikslinga, kad paaukštinimas į aukštesnio lygio pareigas priklausytų nuo asmeninio atsidavimo, įgūdžių tobulinimo ir kompetencijos bei pareigų, kurių svarba grindžiamas pareigūno paskyrimas į aukštesnio lygio pareigas, atlikimo;

| (19) | AD ir AST pareigų grupėse karjeros srautas turėtų būti pertvarkytas taip, kad aukščiausio lygio pareigos būtų rezervuotos ribotam skaičiui pareigūnų, kuriems tenka didžiausia atsakomybė. Todėl administratoriai galėtų būti paaukštinami tik iki AD 12 lygio, nebent jie būtų paskirti į specialias aukštesnio lygio negu šis pareigas, o AD 13 ir AD 14 lygiai turėtų būti rezervuoti tiems personalo nariams, kurie dirbdami prisiima itin didelę atsakomybę. AST 9 lygio pareigūnai gali būti panašiai paaukštinami iki AST 10 lygio tik laikantis Tarnybos nuostatų 4 straipsnyje ir 29 straipsnio 1 dalyje nustatytos tvarkos. |
| --- | --- |

(19)

AD ir AST pareigų grupėse karjeros srautas turėtų būti pertvarkytas taip, kad aukščiausio lygio pareigos būtų rezervuotos ribotam skaičiui pareigūnų, kuriems tenka didžiausia atsakomybė. Todėl administratoriai galėtų būti paaukštinami tik iki AD 12 lygio, nebent jie būtų paskirti į specialias aukštesnio lygio negu šis pareigas, o AD 13 ir AD 14 lygiai turėtų būti rezervuoti tiems personalo nariams, kurie dirbdami prisiima itin didelę atsakomybę. AST 9 lygio pareigūnai gali būti panašiai paaukštinami iki AST 10 lygio tik laikantis Tarnybos nuostatų 4 straipsnyje ir 29 straipsnio 1 dalyje nustatytos tvarkos.

| (20) | siekiant dar labiau suderinti dabartinių AST darbuotojų sričių karjeros struktūras su įvairiais atsakomybės lygmenimis ir iš esmės prisidėti prie administracinių išlaidų ribojimo, reikėtų įvesti naują sekretoriato ir raštinės darbuotojų pareigų grupę – AST/SC. Darbo užmokesčiais ir paaukštinimo normomis turėtų būti užtikrinama derama atsakomybės lygmens ir atlyginimo dydžio atitiktis. Taip bus galima išsaugoti stabilią ir visapusišką Europos viešąją tarnybą. Komisija turėtų įvertinti ir pranešti apie šios naujos pareigų grupės sukūrimo mastą ir poveikį, ypač atsižvelgdama į moterų padėtį, kad būtų galima užtikrinti stabilios ir visapusiškos Europos viešosios tarnybos išsaugojimą; |
| --- | --- |

(20)

siekiant dar labiau suderinti dabartinių AST darbuotojų sričių karjeros struktūras su įvairiais atsakomybės lygmenimis ir iš esmės prisidėti prie administracinių išlaidų ribojimo, reikėtų įvesti naują sekretoriato ir raštinės darbuotojų pareigų grupę – AST/SC. Darbo užmokesčiais ir paaukštinimo normomis turėtų būti užtikrinama derama atsakomybės lygmens ir atlyginimo dydžio atitiktis. Taip bus galima išsaugoti stabilią ir visapusišką Europos viešąją tarnybą. Komisija turėtų įvertinti ir pranešti apie šios naujos pareigų grupės sukūrimo mastą ir poveikį, ypač atsižvelgdama į moterų padėtį, kad būtų galima užtikrinti stabilios ir visapusiškos Europos viešosios tarnybos išsaugojimą;

| (21) | išsaugomas minimalus dvejų metų laikotarpis, kuriuo pareigūno lygis iki jo paaukštinimo į kitą lygį nekinta, kad būtų galima greičiau paaukštinti efektyviai dirbančius personalo narius. Kiekviena institucija turėtų užtikrinti, kad įgyvendindama savo vidaus žmogiškųjų išteklių politiką naudotųsi Tarnybos nuostatuose numatytomis galimybėmis ir kad didelį potencialą turintys ir efektyviai dirbantys pareigūnai galėtų siekti tinkamos karjeros; |
| --- | --- |

(21)

išsaugomas minimalus dvejų metų laikotarpis, kuriuo pareigūno lygis iki jo paaukštinimo į kitą lygį nekinta, kad būtų galima greičiau paaukštinti efektyviai dirbančius personalo narius. Kiekviena institucija turėtų užtikrinti, kad įgyvendindama savo vidaus žmogiškųjų išteklių politiką naudotųsi Tarnybos nuostatuose numatytomis galimybėmis ir kad didelį potencialą turintys ir efektyviai dirbantys pareigūnai galėtų siekti tinkamos karjeros;

| (22) | siekiant kompensuoti institucijų darbuotojų skaičiaus sumažinimą, jose taikomas darbo valandas reikėtų suderinti su galiojančiomis tam tikrose Europos Sąjungos valstybėse narėse. Atliekant tą suderinimą turėtų būti atsižvelgta į valstybių narių valstybės tarnyboje taikomas darbo valandas. Nustačius minimalų darbo valandų per savaitę skaičių bus užtikrinta, kad institucijų įdarbinti darbuotojai galėtų pakelti darbo krūvį, tenkantį siekiant Europos Sąjungos politikos tikslų, ir kad būtų suderintos institucijų darbo sąlygos visos Sąjungos viešosios tarnybos solidarumo labui; |
| --- | --- |

(22)

siekiant kompensuoti institucijų darbuotojų skaičiaus sumažinimą, jose taikomas darbo valandas reikėtų suderinti su galiojančiomis tam tikrose Europos Sąjungos valstybėse narėse. Atliekant tą suderinimą turėtų būti atsižvelgta į valstybių narių valstybės tarnyboje taikomas darbo valandas. Nustačius minimalų darbo valandų per savaitę skaičių bus užtikrinta, kad institucijų įdarbinti darbuotojai galėtų pakelti darbo krūvį, tenkantį siekiant Europos Sąjungos politikos tikslų, ir kad būtų suderintos institucijų darbo sąlygos visos Sąjungos viešosios tarnybos solidarumo labui;

| (23) | šiuolaikiškas ir veiksmingas viešasis administravimas neįmanomas be lankstaus darbo grafiko, kuris sudaro šeimai palankias darbo sąlygas ir suteikia galimybę institucijose pasiekti tinkamą lyčių pusiausvyrą. Todėl į Tarnybos nuostatus būtina įtraukti aiškią nuorodą į tą grafiką; |
| --- | --- |

(23)

šiuolaikiškas ir veiksmingas viešasis administravimas neįmanomas be lankstaus darbo grafiko, kuris sudaro šeimai palankias darbo sąlygas ir suteikia galimybę institucijose pasiekti tinkamą lyčių pusiausvyrą. Todėl į Tarnybos nuostatus būtina įtraukti aiškią nuorodą į tą grafiką;

| (24) | reikėtų modernizuoti, racionalizuoti ir su ekspatrianto statusu susieti kelionės laiko ir kelionės iš darbo vietos į kilmės vietą kasmetinio išlaidų apmokėjimo taisykles, kad jų taikymas būtų paprastesnis ir skaidresnis. Visų pirma, metinės kelionės laikas turėtų būti pakeistas atostogomis namuose ir jo maksimali trukmė turėtų būti dvi su puse dienos; |
| --- | --- |

(24)

reikėtų modernizuoti, racionalizuoti ir su ekspatrianto statusu susieti kelionės laiko ir kelionės iš darbo vietos į kilmės vietą kasmetinio išlaidų apmokėjimo taisykles, kad jų taikymas būtų paprastesnis ir skaidresnis. Visų pirma, metinės kelionės laikas turėtų būti pakeistas atostogomis namuose ir jo maksimali trukmė turėtų būti dvi su puse dienos;

| (25) | panašiai reikėtų supaprastinti persikraustymo išlaidų kompensavimo taisykles, kad jas būtų lengviau taikyti tiek administracijai, tiek atitinkamiems darbuotojams. Tuo tikslu reikėtų nustatyti išlaidų ribas, atsižvelgiant į pareigūno arba darbuotojo šeiminę padėtį ir į vidutines persikraustymo bei susijusias draudimo išlaidas; |
| --- | --- |

(25)

panašiai reikėtų supaprastinti persikraustymo išlaidų kompensavimo taisykles, kad jas būtų lengviau taikyti tiek administracijai, tiek atitinkamiems darbuotojams. Tuo tikslu reikėtų nustatyti išlaidų ribas, atsižvelgiant į pareigūno arba darbuotojo šeiminę padėtį ir į vidutines persikraustymo bei susijusias draudimo išlaidas;

| (26) | kai kurie darbuotojai privalo dažnai vykti komandiruotėn į kitas pagrindines jų institucijos darbo vietas. Šiuo metu komandiruočių taisyklėse į tokius atvejus nėra tinkamai atsižvelgta. Todėl šias taisykles reikėtų pritaikyti taip, kad būtų sudarytos sąlygos tokiais atvejais kompensuoti apgyvendinimo išlaidas remiantis fiksuoto dydžio suma; |
| --- | --- |

(26)

kai kurie darbuotojai privalo dažnai vykti komandiruotėn į kitas pagrindines jų institucijos darbo vietas. Šiuo metu komandiruočių taisyklėse į tokius atvejus nėra tinkamai atsižvelgta. Todėl šias taisykles reikėtų pritaikyti taip, kad būtų sudarytos sąlygos tokiais atvejais kompensuoti apgyvendinimo išlaidas remiantis fiksuoto dydžio suma;

| (27) | turi būti modernizuotos trečiosiose šalyse dirbančio personalo darbo sąlygas: jos turėtų būti veiksmingesnės išlaidų požiūriu, be to, jas taikant turėtų būti taupomos lėšos. Turėtų būti suderinti teisės į kasmetines atostogas elementai ir numatyta galimybė įtraukti įvairius kriterijus, kuriais remiantis būtų nustatyta su gyvenimo sąlygomis susijusi išmoka nepažeidžiant bendro tikslo taupyti lėšas. Turėtų būti peržiūrėtos sąlygos skirti būsto išmoką siekiant labiau atsižvelgti į vietos sąlygas ir sumažinti administracinę naštą; |
| --- | --- |

(27)

turi būti modernizuotos trečiosiose šalyse dirbančio personalo darbo sąlygas: jos turėtų būti veiksmingesnės išlaidų požiūriu, be to, jas taikant turėtų būti taupomos lėšos. Turėtų būti suderinti teisės į kasmetines atostogas elementai ir numatyta galimybė įtraukti įvairius kriterijus, kuriais remiantis būtų nustatyta su gyvenimo sąlygomis susijusi išmoka nepažeidžiant bendro tikslo taupyti lėšas. Turėtų būti peržiūrėtos sąlygos skirti būsto išmoką siekiant labiau atsižvelgti į vietos sąlygas ir sumažinti administracinę naštą;

| (28) | būtų tikslinga numatyti lankstesnę sutartininkų įdarbinimo sistemą. Todėl Sąjungos institucijoms reikėtų suteikti galimybę įdarbinti sutartininkus ne ilgiau kaip šešeriems metams, kad jie užduotis atliktų prižiūrimi pareigūnų arba laikinųjų darbuotojų. Be to, nors didžioji pareigūnų dauguma toliau bus įdarbinama viešųjų konkursų būdu, institucijoms turėtų būtų leidžiama rengti vidaus konkursus, kuriuose išimties tvarka ir taikant specialias sąlygas galėtų dalyvauti ir sutartininkai; |
| --- | --- |

(28)

būtų tikslinga numatyti lankstesnę sutartininkų įdarbinimo sistemą. Todėl Sąjungos institucijoms reikėtų suteikti galimybę įdarbinti sutartininkus ne ilgiau kaip šešeriems metams, kad jie užduotis atliktų prižiūrimi pareigūnų arba laikinųjų darbuotojų. Be to, nors didžioji pareigūnų dauguma toliau bus įdarbinama viešųjų konkursų būdu, institucijoms turėtų būtų leidžiama rengti vidaus konkursus, kuriuose išimties tvarka ir taikant specialias sąlygas galėtų dalyvauti ir sutartininkai;

| (29) | reikėtų numatyti pereinamojo laikotarpio tvarką, kad naujas taisykles ir priemones būtų galima taikyti laipsniškai, atsižvelgiant į iki šių Tarnybos nuostatų pakeitimų įsigaliojimo įdarbintų darbuotojų įgytas teises ir teisėtus lūkesčius; |
| --- | --- |

(29)

reikėtų numatyti pereinamojo laikotarpio tvarką, kad naujas taisykles ir priemones būtų galima taikyti laipsniškai, atsižvelgiant į iki šių Tarnybos nuostatų pakeitimų įsigaliojimo įdarbintų darbuotojų įgytas teises ir teisėtus lūkesčius;

| (30) | agentūrų darbuotojams, kaip ir visiems kitiems darbuotojams, kuriems taikomi Tarnybos nuostatai, taikoma ES pensijų kaupimo sistema. Savo veiklą visiškai savarankiškai finansuojančios agentūros šiuo metu moka šios sistemos darbdavio įmokas. Siekiant užtikrinti biudžeto skaidrumą ir proporcingesnį finansinės naštos pasidalijimą, Europos Sąjungos bendrojo biudžeto lėšomis iš dalies finansuojamos agentūros turėtų mokėti darbdavio įmokų dalį, kuri atitiktų agentūros pajamų be subsidijų iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto ir jos apyvartos proporciją. Kadangi dėl šios naujos nuostatos gali prireikti suderinti atitinkamas taisykles dėl agentūrų surenkamų mokesčių, ji turėtų būti taikoma tik nuo 2016 m. sausio 1 d. Prireikus Komisija turėtų teikti pasiūlymus dėl tų taisyklių suderinimo; |
| --- | --- |

(30)

agentūrų darbuotojams, kaip ir visiems kitiems darbuotojams, kuriems taikomi Tarnybos nuostatai, taikoma ES pensijų kaupimo sistema. Savo veiklą visiškai savarankiškai finansuojančios agentūros šiuo metu moka šios sistemos darbdavio įmokas. Siekiant užtikrinti biudžeto skaidrumą ir proporcingesnį finansinės naštos pasidalijimą, Europos Sąjungos bendrojo biudžeto lėšomis iš dalies finansuojamos agentūros turėtų mokėti darbdavio įmokų dalį, kuri atitiktų agentūros pajamų be subsidijų iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto ir jos apyvartos proporciją. Kadangi dėl šios naujos nuostatos gali prireikti suderinti atitinkamas taisykles dėl agentūrų surenkamų mokesčių, ji turėtų būti taikoma tik nuo 2016 m. sausio 1 d. Prireikus Komisija turėtų teikti pasiūlymus dėl tų taisyklių suderinimo;

| (31) | siekiant didesnio personalo politikos paprastumo ir darnumo, Komisijos priimtas Tarnybos nuostatų įgyvendinimo taisykles pagal analogiją reikėtų taikyti agentūroms. Tačiau siekiant užtikrinti, kad prireikus būtų galima atsižvelgti į konkrečią agentūrų padėtį, agentūroms reikėtų suteikti teisę prašyti Komisijos leidimo priimti įgyvendinimo taisykles, kurios nukryptų nuo Komisijos priimtų taisyklių, arba visai netaikyti Komisijos taisyklių; |
| --- | --- |

(31)

siekiant didesnio personalo politikos paprastumo ir darnumo, Komisijos priimtas Tarnybos nuostatų įgyvendinimo taisykles pagal analogiją reikėtų taikyti agentūroms. Tačiau siekiant užtikrinti, kad prireikus būtų galima atsižvelgti į konkrečią agentūrų padėtį, agentūroms reikėtų suteikti teisę prašyti Komisijos leidimo priimti įgyvendinimo taisykles, kurios nukryptų nuo Komisijos priimtų taisyklių, arba visai netaikyti Komisijos taisyklių;

| (32) | Europos Sąjungos Teisingumo Teismas turėtų sudaryti ir administruoti visų priimtų Tarnybos nuostatų įgyvendinimo taisyklių registrą. Tas registras, kuriame ieškoti informacijos galės visos institucijos, agentūros ir valstybės narės, padės užtikrinti skaidrumą ir nuoseklų Tarnybos nuostatų taikymą; |
| --- | --- |

(32)

Europos Sąjungos Teisingumo Teismas turėtų sudaryti ir administruoti visų priimtų Tarnybos nuostatų įgyvendinimo taisyklių registrą. Tas registras, kuriame ieškoti informacijos galės visos institucijos, agentūros ir valstybės narės, padės užtikrinti skaidrumą ir nuoseklų Tarnybos nuostatų taikymą;

| (33) | siekiant suderinti ir aiškiau apibrėžti įgyvendinimo nuostatų priėmimo taisykles ir atsižvelgti į jų vidinį bei administracinį pobūdį, būtų tikslinga atitinkamus sprendimų priėmimo įgaliojimus suteikti paskyrimų tarnybai ir darbo sutartis sudaryti įgaliotai tarnybai; |
| --- | --- |

(33)

siekiant suderinti ir aiškiau apibrėžti įgyvendinimo nuostatų priėmimo taisykles ir atsižvelgti į jų vidinį bei administracinį pobūdį, būtų tikslinga atitinkamus sprendimų priėmimo įgaliojimus suteikti paskyrimų tarnybai ir darbo sutartis sudaryti įgaliotai tarnybai;

| (34) | atsižvelgiant į didelį agentūrų laikinųjų darbuotojų skaičių ir būtinybę formuoti nuoseklią personalo politiką, būtina sukurti naują laikinųjų darbuotojų kategoriją ir nustatyti konkrečias tos kategorijos taisykles; |
| --- | --- |

(34)

atsižvelgiant į didelį agentūrų laikinųjų darbuotojų skaičių ir būtinybę formuoti nuoseklią personalo politiką, būtina sukurti naują laikinųjų darbuotojų kategoriją ir nustatyti konkrečias tos kategorijos taisykles;

| (35) | Komisija turėtų toliau stebėti su bendrąja sveikatos draudimo sistema susijusią biudžeto padėtį ir, jei sistema struktūriniu požiūriu neproporcinga, imtis visų reikiamų veiksmų; |
| --- | --- |

(35)

Komisija turėtų toliau stebėti su bendrąja sveikatos draudimo sistema susijusią biudžeto padėtį ir, jei sistema struktūriniu požiūriu neproporcinga, imtis visų reikiamų veiksmų;

| (36) | remiantis Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 15 straipsniu, valstybių narių vyriausybėms pateikiami tam tikri duomenys apie pareigūnus ir kitus tarnautojus; |
| --- | --- |

(36)

remiantis Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 15 straipsniu, valstybių narių vyriausybėms pateikiami tam tikri duomenys apie pareigūnus ir kitus tarnautojus;

| (37) | siekiant Tarnybos nuostatuose nustatytų tikslų, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus visų pirma dėl tam tikrų darbo sąlygų aspektų. Rengdama ir sudarydama deleguotuosius aktus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduoti Europos Parlamentui ir Tarybai, |
| --- | --- |

(37)

siekiant Tarnybos nuostatuose nustatytų tikslų, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus visų pirma dėl tam tikrų darbo sąlygų aspektų. Rengdama ir sudarydama deleguotuosius aktus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduoti Europos Parlamentui ir Tarybai,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatai iš dalies keičiami taip:

| 1) | 1d straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 3 dalyje žodis „institucijos“ pakeičiamas žodžiais „institucijų paskyrimų tarnybos“; |
| --- | --- | --- |

1)

1d straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

3 dalyje žodis „institucijos“ pakeičiamas žodžiais „institucijų paskyrimų tarnybos“;

| b) | 4 dalis pakeičiama taip:
  „4.   1 dalies tikslais asmuo yra neįgalusis, jei turi ilgalaikių fizinių, psichikos, intelekto ar jutimo sutrikimų, kurie kartu su įvairiomis kliūtimis gali būti kliūtis šiam asmeniui visapusiškai ir veiksmingai dalyvauti visuomenės gyvenime tokiomis pat sąlygomis, kaip kiti asmenys. Sutrikimas apibrėžiamas pagal 33 straipsnyje nustatytą tvarką.
  Neįgalusis atitinka 28 straipsnio e punkte nustatytas sąlygas, jei sudarius priimtinas sąlygas gali atlikti esmines darbo funkcijas.
  Priimtinos sąlygos, susijusios su esminėmis darbo funkcijomis, yra tinkamos priemonės, kuriomis prireikus neįgaliajam sudaromos galimybės kreiptis dėl darbo, jį dirbti ar kilti karjeros laiptais arba dalyvauti mokymuose, nebent tokios priemonės būtų neproporcingai didelė našta darbdaviui.
  Vienodo požiūrio principas nėra kliūtis institucijų paskyrimų tarnyboms išsaugoti arba tvirtinti priemones, kuriomis būtų numatytos specialios lengvatos siekiant, kad neįgaliesiems būtų lengviau užsiimti profesine veikla arba kad būtų užkirstas kelias nepatogumams jiems siekiant profesinės karjeros ar jie būtų kompensuoti.“; |
| --- | --- |

b)

4 dalis pakeičiama taip:

„4.   1 dalies tikslais asmuo yra neįgalusis, jei turi ilgalaikių fizinių, psichikos, intelekto ar jutimo sutrikimų, kurie kartu su įvairiomis kliūtimis gali būti kliūtis šiam asmeniui visapusiškai ir veiksmingai dalyvauti visuomenės gyvenime tokiomis pat sąlygomis, kaip kiti asmenys. Sutrikimas apibrėžiamas pagal 33 straipsnyje nustatytą tvarką.

Neįgalusis atitinka 28 straipsnio e punkte nustatytas sąlygas, jei sudarius priimtinas sąlygas gali atlikti esmines darbo funkcijas.

Priimtinos sąlygos, susijusios su esminėmis darbo funkcijomis, yra tinkamos priemonės, kuriomis prireikus neįgaliajam sudaromos galimybės kreiptis dėl darbo, jį dirbti ar kilti karjeros laiptais arba dalyvauti mokymuose, nebent tokios priemonės būtų neproporcingai didelė našta darbdaviui.

Vienodo požiūrio principas nėra kliūtis institucijų paskyrimų tarnyboms išsaugoti arba tvirtinti priemones, kuriomis būtų numatytos specialios lengvatos siekiant, kad neįgaliesiems būtų lengviau užsiimti profesine veikla arba kad būtų užkirstas kelias nepatogumams jiems siekiant profesinės karjeros ar jie būtų kompensuoti.“;

| 2) | 1e straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Dirbantys pareigūnai gali naudotis institucijų patvirtintomis socialinio pobūdžio priemonėmis, įskaitant specialias priemones, kuriomis siekiama derinti profesinę veiklą ir šeimos gyvenimą, ir paslaugomis, kurias teikia 9 straipsnyje nurodytos globos ir rūpybos įstaigos. Buvę pareigūnai gali naudotis ribotomis socialinio pobūdžio specialiomis priemonėmis.“; |
| --- | --- |

2)

1e straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Dirbantys pareigūnai gali naudotis institucijų patvirtintomis socialinio pobūdžio priemonėmis, įskaitant specialias priemones, kuriomis siekiama derinti profesinę veiklą ir šeimos gyvenimą, ir paslaugomis, kurias teikia 9 straipsnyje nurodytos globos ir rūpybos įstaigos. Buvę pareigūnai gali naudotis ribotomis socialinio pobūdžio specialiomis priemonėmis.“;

| 3) | 5 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Tarnybos nuostatuose numatytos pareigybės pagal užduočių, su kuriomis jos susijusios, pobūdį ir svarbą skirstomos į administratorių pareigų grupę (toliau – AD), padėjėjų pareigų grupę (toliau – AST) ir sekretorių bei raštinės darbuotojų pareigų grupę (toliau – AST/SC).“; |
| --- | --- | --- |

3)

5 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Tarnybos nuostatuose numatytos pareigybės pagal užduočių, su kuriomis jos susijusios, pobūdį ir svarbą skirstomos į administratorių pareigų grupę (toliau – AD), padėjėjų pareigų grupę (toliau – AST) ir sekretorių bei raštinės darbuotojų pareigų grupę (toliau – AST/SC).“;

| b) | 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   AD pareigų grupę sudaro dvylika lygių, atitinkančių vadovaujančiąsias, konceptualiąsias ir analitines, taip pat lingvistines ir mokslines užduotis. AST pareigų grupę sudaro vienuolika lygių, atitinkančių vykdomąsias ir technines užduotis. AST/SC pareigų grupę sudaro šeši lygiai, atitinkantys raštinės ir sekretoriato užduotis.“; |
| --- | --- |

b)

2 dalis pakeičiama taip:

„2.   AD pareigų grupę sudaro dvylika lygių, atitinkančių vadovaujančiąsias, konceptualiąsias ir analitines, taip pat lingvistines ir mokslines užduotis. AST pareigų grupę sudaro vienuolika lygių, atitinkančių vykdomąsias ir technines užduotis. AST/SC pareigų grupę sudaro šeši lygiai, atitinkantys raštinės ir sekretoriato užduotis.“;

| c) | 3 dalies a punkte po žodžių „AST pareigų grupėje“ įterpiami žodžiai „ir AST/SC pareigų grupėje“; |
| --- | --- |

c)

3 dalies a punkte po žodžių „AST pareigų grupėje“ įterpiami žodžiai „ir AST/SC pareigų grupėje“;

| d) | 4 dalis pakeičiama taip:
  „4.   Pareigybių rūšis rodanti lentelė pateikta I priedo A skirsnyje. Kiekvienos institucijos paskyrimų tarnyba, pasitarusi su Tarnybos nuostatų komitetu, gali tiksliau apibrėžti kiekvienos rūšies pareigybėms priskiriamas užduotis ir įgaliojimus, darydama nuorodą į tą lentelę.“; |
| --- | --- |

d)

4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Pareigybių rūšis rodanti lentelė pateikta I priedo A skirsnyje. Kiekvienos institucijos paskyrimų tarnyba, pasitarusi su Tarnybos nuostatų komitetu, gali tiksliau apibrėžti kiekvienos rūšies pareigybėms priskiriamas užduotis ir įgaliojimus, darydama nuorodą į tą lentelę.“;

| 4) | 6 straipsnis pakeičiamas taip:
  „6 straipsnis
  1.   Pareigybių sąraše, pridedamame prie kiekvienos institucijos biudžeto skirsnio, nurodomas kiekvieno lygio ir pareigų grupės pareigybių skaičius.
  2.   Nedarant poveikio 45 straipsnyje nustatytam paaukštinimo pagal nuopelnus principui, tuo sąrašu užtikrinama, kad kiekvienos institucijos pareigybių sąraše kiekvieno lygio laisvų darbo vietų skaičius kiekvienų metų sausio 1 d. atitiktų ankstesnių metų sausio 1 d. faktiškai dirbusių žemesnio lygio pareigūnų skaičių, padaugintą iš I priedo B skirsnyje tam lygiui nustatytų daugiklių. Tie daugikliai apskaičiuojami pagal penkerių metų vidurkį nuo 2014 m. sausio 1 d.
  3.   I priedo B skirsnyje nustatyti daugikliai sudaro dalį ataskaitos, nurodytos 113 straipsnyje.
  4.   Dalį 113 straipsnyje nurodytos ataskaitos sudaro nuostatų, susijusių su AST/SC pareigų grupe, ir XIII priedo 31 straipsnyje išdėstytų pereinamojo laikotarpio nuostatų taikymas atsižvelgiant į sekretoriatų ir raštinių užduotis atliekančių darbuotojų poreikio visose institucijose raidą, taip pat į AST ir AST/SC pareigų grupių nuolatinių bei laikinųjų pareigybių skaičiaus raidą.“; |
| --- | --- |

4)

6 straipsnis pakeičiamas taip:

„6 straipsnis

1.   Pareigybių sąraše, pridedamame prie kiekvienos institucijos biudžeto skirsnio, nurodomas kiekvieno lygio ir pareigų grupės pareigybių skaičius.

2.   Nedarant poveikio 45 straipsnyje nustatytam paaukštinimo pagal nuopelnus principui, tuo sąrašu užtikrinama, kad kiekvienos institucijos pareigybių sąraše kiekvieno lygio laisvų darbo vietų skaičius kiekvienų metų sausio 1 d. atitiktų ankstesnių metų sausio 1 d. faktiškai dirbusių žemesnio lygio pareigūnų skaičių, padaugintą iš I priedo B skirsnyje tam lygiui nustatytų daugiklių. Tie daugikliai apskaičiuojami pagal penkerių metų vidurkį nuo 2014 m. sausio 1 d.

3.   I priedo B skirsnyje nustatyti daugikliai sudaro dalį ataskaitos, nurodytos 113 straipsnyje.

4.   Dalį 113 straipsnyje nurodytos ataskaitos sudaro nuostatų, susijusių su AST/SC pareigų grupe, ir XIII priedo 31 straipsnyje išdėstytų pereinamojo laikotarpio nuostatų taikymas atsižvelgiant į sekretoriatų ir raštinių užduotis atliekančių darbuotojų poreikio visose institucijose raidą, taip pat į AST ir AST/SC pareigų grupių nuolatinių bei laikinųjų pareigybių skaičiaus raidą.“;

| 5) | 9 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Nedarant poveikio 1a daliai, kiekvienoje institucijoje įsteigiama:






  — | personalo komitetas, kurį gali sudaryti įvairių darbo vietų skyriai, |
| --- | --- | --- | --- |

5)

9 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Nedarant poveikio 1a daliai, kiekvienoje institucijoje įsteigiama:

—

personalo komitetas, kurį gali sudaryti įvairių darbo vietų skyriai,

| — | vienas arba daugiau jungtinių komitetų, atitinkamai atsižvelgiant į pareigūnų skaičių darbo vietose, |
| --- | --- |

—

vienas arba daugiau jungtinių komitetų, atitinkamai atsižvelgiant į pareigūnų skaičių darbo vietose,

| — | viena arba daugiau drausmės komisijų, atitinkamai atsižvelgiant į pareigūnų skaičių darbo vietose, |
| --- | --- |

—

viena arba daugiau drausmės komisijų, atitinkamai atsižvelgiant į pareigūnų skaičių darbo vietose,

| — | vienas arba daugiau jungtinių patariamųjų komitetų dėl profesinio neišmanymo, atitinkamai atsižvelgiant į pareigūnų skaičių darbo vietose, |
| --- | --- |

—

vienas arba daugiau jungtinių patariamųjų komitetų dėl profesinio neišmanymo, atitinkamai atsižvelgiant į pareigūnų skaičių darbo vietose,

| — | ataskaitų komitetas, jei būtina, |
| --- | --- |

—

ataskaitų komitetas, jei būtina,

| — | invalidumo komitetas, |
| --- | --- |

—

invalidumo komitetas,

kurie atlieka pagal šiuos Tarnybos nuostatus jiems priskirtas funkcijas.“;

| b) | 1a dalis pakeičiama taip:
  „1a.   Siekiant taikyti tam tikras šių Tarnybos nuostatų nuostatas, gali būti įsteigtas bendras dviejų arba daugiau institucijų jungtinis komitetas. Kiti 1 dalyje nurodyti komitetai ir drausmės komisija gali būti įsteigti kaip bendros dviejų arba daugiau agentūrų įstaigos.“; |
| --- | --- |

b)

1a dalis pakeičiama taip:

„1a.   Siekiant taikyti tam tikras šių Tarnybos nuostatų nuostatas, gali būti įsteigtas bendras dviejų arba daugiau institucijų jungtinis komitetas. Kiti 1 dalyje nurodyti komitetai ir drausmės komisija gali būti įsteigti kaip bendros dviejų arba daugiau agentūrų įstaigos.“;

| c) | 2 dalyje po pirmosios pastraipos įterpiama ši pastraipa:
  „Agentūros gali nukrypti nuo II priedo 1 straipsnio nuostatų dėl personalo komitetų sudarymo atsižvelgdamos į savo personalo sudėtį. Agentūros gali nuspręsti neskirti pakaitinių narių į jungtinį komitetą arba II priedo 2 straipsnyje numatytus komitetus.“; |
| --- | --- |

c)

2 dalyje po pirmosios pastraipos įterpiama ši pastraipa:

„Agentūros gali nukrypti nuo II priedo 1 straipsnio nuostatų dėl personalo komitetų sudarymo atsižvelgdamos į savo personalo sudėtį. Agentūros gali nuspręsti neskirti pakaitinių narių į jungtinį komitetą arba II priedo 2 straipsnyje numatytus komitetus.“;

| 6) | 10 straipsnio pirmos pastraipos antrajame sakinyje žodis „institucijos“ pakeičiamas žodžiais „institucijų paskyrimų tarnybos“; |
| --- | --- |

6)

10 straipsnio pirmos pastraipos antrajame sakinyje žodis „institucijos“ pakeičiamas žodžiais „institucijų paskyrimų tarnybos“;

| 7) | 11 straipsnis pakeičiamas taip:
  „11 straipsnis
  Pareigūnas atlieka savo pareigas ir vykdo veiklą vadovaudamasis tik Sąjungos interesais. Jis nesiekia gauti ir nepriima jokios vyriausybės, institucijos, organizacijos ar jo institucijoje nedirbančio asmens nurodymų. Patikėtas pareigas jis atlieka objektyviai, nešališkai ir laikydamasis pareigos būti lojaliu Sąjungai.
  Negavęs paskyrimų tarnybos leidimo, pareigūnas nepriima jokios vyriausybės ar jokio kito institucijai, kurioje jis dirba, nepriklausančio šaltinio garbės ženklo, apdovanojimo, suvenyro, paslaugos, dovanos ar bet kokio kito atlygio, išskyrus už paslaugas, teiktas prieš jį paskiriant arba jam išėjus specialių atostogų karinės ar kitos nacionalinės tarnybos tikslu ir susijusias su tokia tarnyba.
  Prieš įdarbindama pareigūną paskyrimų tarnyba patikrina, ar kandidatas turi kokių nors asmeninių interesų, kurie galėtų pakenkti jo nepriklausomumui, arba ar jis susijęs su kokiu nors interesų konfliktu. Tuo tikslu kandidatas, pasinaudodamas specialia forma, informuoja paskyrimų tarnybą apie bet kokį esamą ar galimą interesų konfliktą. Tokiais atvejais paskyrimų tarnyba, teikdama tinkamai pagrįstą nuomonę, atsižvelgia į šią informaciją. Prireikus paskyrimų tarnyba imasi 11a straipsnio 2 dalyje nurodytų priemonių.
  Šis straipsnis analogiškai taikomas pareigūnams, grįžtantiems iš atostogų dėl asmeninių priežasčių.“; |
| --- | --- |

7)

11 straipsnis pakeičiamas taip:

„11 straipsnis

Pareigūnas atlieka savo pareigas ir vykdo veiklą vadovaudamasis tik Sąjungos interesais. Jis nesiekia gauti ir nepriima jokios vyriausybės, institucijos, organizacijos ar jo institucijoje nedirbančio asmens nurodymų. Patikėtas pareigas jis atlieka objektyviai, nešališkai ir laikydamasis pareigos būti lojaliu Sąjungai.

Negavęs paskyrimų tarnybos leidimo, pareigūnas nepriima jokios vyriausybės ar jokio kito institucijai, kurioje jis dirba, nepriklausančio šaltinio garbės ženklo, apdovanojimo, suvenyro, paslaugos, dovanos ar bet kokio kito atlygio, išskyrus už paslaugas, teiktas prieš jį paskiriant arba jam išėjus specialių atostogų karinės ar kitos nacionalinės tarnybos tikslu ir susijusias su tokia tarnyba.

Prieš įdarbindama pareigūną paskyrimų tarnyba patikrina, ar kandidatas turi kokių nors asmeninių interesų, kurie galėtų pakenkti jo nepriklausomumui, arba ar jis susijęs su kokiu nors interesų konfliktu. Tuo tikslu kandidatas, pasinaudodamas specialia forma, informuoja paskyrimų tarnybą apie bet kokį esamą ar galimą interesų konfliktą. Tokiais atvejais paskyrimų tarnyba, teikdama tinkamai pagrįstą nuomonę, atsižvelgia į šią informaciją. Prireikus paskyrimų tarnyba imasi 11a straipsnio 2 dalyje nurodytų priemonių.

Šis straipsnis analogiškai taikomas pareigūnams, grįžtantiems iš atostogų dėl asmeninių priežasčių.“;

| 8) | 16 straipsnis pakeičiamas taip:
  „16 straipsnis
  Iš tarnybos išėjęs pareigūnas, priimdamas pasiūlymą eiti konkrečias naujas pareigas ar naudodamasis tam tikromis privilegijomis, toliau laikosi pareigos elgtis principingai ir diskretiškai.
  Pareigūnas, dvejų metų nuo išėjimo iš tarnybos laikotarpiu ketinantis užsiimti profesine veikla – nesvarbu, ar ji apmokama, ar ne – naudodamasis specialia forma apie tai informuoja savo instituciją. Jei ta veikla susijusi su darbu, kurį pareigūnas dirbo trejus paskutiniuosius tarnybos metus, ir dėl to galėtų būti pažeisti teisėti institucijos interesai, paskyrimų tarnyba, atsižvelgdama į tarnybos interesus, gali arba uždrausti jam užsiimti šia veikla, arba pritarti atsižvelgdama į bet kurias sąlygas, kurias ji laiko tinkamomis. Paskyrimų tarnyba, pasitarusi su jungtiniu komitetu, praneša apie savo sprendimą per 30 darbo dienų nuo tada, kai buvo informuota. Jei iki to laikotarpio pabaigos tokio pranešimo negaunama, tai laikoma besąlygišku sutikimu.
  Paskyrimų tarnyba buvusiems vyresniesiems pareigūnams, kaip apibrėžta įgyvendinimo priemonėse, 12 mėnesių laikotarpiu po išėjimo iš tarnybos iš principo uždraudžia dalyvauti lobistinėje veikloje arba palaikant ryšius su savo buvusios institucijos personalu ginti savo verslo, klientų arba darbdavių interesus, kai sprendžiami klausimai, už kuriuos jie buvo atsakingi per trejus paskutiniuosius tarnybos metus.
  Vadovaudamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 45/2001 (5), kiekviena institucija kasmet skelbia informaciją apie trečios pastraipos įgyvendinimą, įskaitant įvertintų atvejų sąrašą. |
| --- | --- |

8)

16 straipsnis pakeičiamas taip:

„16 straipsnis

Iš tarnybos išėjęs pareigūnas, priimdamas pasiūlymą eiti konkrečias naujas pareigas ar naudodamasis tam tikromis privilegijomis, toliau laikosi pareigos elgtis principingai ir diskretiškai.

Pareigūnas, dvejų metų nuo išėjimo iš tarnybos laikotarpiu ketinantis užsiimti profesine veikla – nesvarbu, ar ji apmokama, ar ne – naudodamasis specialia forma apie tai informuoja savo instituciją. Jei ta veikla susijusi su darbu, kurį pareigūnas dirbo trejus paskutiniuosius tarnybos metus, ir dėl to galėtų būti pažeisti teisėti institucijos interesai, paskyrimų tarnyba, atsižvelgdama į tarnybos interesus, gali arba uždrausti jam užsiimti šia veikla, arba pritarti atsižvelgdama į bet kurias sąlygas, kurias ji laiko tinkamomis. Paskyrimų tarnyba, pasitarusi su jungtiniu komitetu, praneša apie savo sprendimą per 30 darbo dienų nuo tada, kai buvo informuota. Jei iki to laikotarpio pabaigos tokio pranešimo negaunama, tai laikoma besąlygišku sutikimu.

Paskyrimų tarnyba buvusiems vyresniesiems pareigūnams, kaip apibrėžta įgyvendinimo priemonėse, 12 mėnesių laikotarpiu po išėjimo iš tarnybos iš principo uždraudžia dalyvauti lobistinėje veikloje arba palaikant ryšius su savo buvusios institucijos personalu ginti savo verslo, klientų arba darbdavių interesus, kai sprendžiami klausimai, už kuriuos jie buvo atsakingi per trejus paskutiniuosius tarnybos metus.

Vadovaudamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 45/2001 (5), kiekviena institucija kasmet skelbia informaciją apie trečios pastraipos įgyvendinimą, įskaitant įvertintų atvejų sąrašą.

| 9) | 18 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Visos teisės į bet kokius rašytinius dokumentus ar kitą darbą, kurį pareigūnas atliko eidamas pareigas, yra Europos Sąjungos nuosavybė, kai tokie rašytiniai dokumentai ar darbas susiję su jos veikla, arba, kai tokie rašytiniai dokumentai ar darbas susiję su Europos atominės energijos bendrijos veikla, jie yra šios bendrijos nuosavybė. Sąjunga arba, kai taikytina, Europos atominės energijos bendrija turi teisiškai įtvirtintą teisę įgyti autoriaus teises į tokius darbus.“; |
| --- | --- |

9)

18 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Visos teisės į bet kokius rašytinius dokumentus ar kitą darbą, kurį pareigūnas atliko eidamas pareigas, yra Europos Sąjungos nuosavybė, kai tokie rašytiniai dokumentai ar darbas susiję su jos veikla, arba, kai tokie rašytiniai dokumentai ar darbas susiję su Europos atominės energijos bendrijos veikla, jie yra šios bendrijos nuosavybė. Sąjunga arba, kai taikytina, Europos atominės energijos bendrija turi teisiškai įtvirtintą teisę įgyti autoriaus teises į tokius darbus.“;

| 10) | 19 straipsnis pakeičiamas taip:
  „19 straipsnis
  Vykstant teismo procesui, pareigūnas, negavęs paskyrimų tarnybos leidimo, jokiu pretekstu neatskleidžia informacijos, kuri jam buvo patikėta einant pareigas. Leidimą atsisakoma suteikti tik kai tai būtina siekiant apsaugoti Sąjungos interesus ir toks atsisakymas neturėtų turėti baudžiamojo pobūdžio padarinių pareigūno atžvilgiu. Išėjęs iš tarnybos pareigūnas toliau turi laikytis šios pareigos.
  Pirmosios dalies nuostatos netaikomos pareigūnui ar buvusiam pareigūnui, kuris Europos Sąjungos Teisingumo Teismui arba institucijos drausmės komisijai teikia įrodymus klausimu, susijusiu su Europos Sąjungos tarnautoju ar buvusiu tarnautoju.“; |
| --- | --- |

10)

19 straipsnis pakeičiamas taip:

„19 straipsnis

Vykstant teismo procesui, pareigūnas, negavęs paskyrimų tarnybos leidimo, jokiu pretekstu neatskleidžia informacijos, kuri jam buvo patikėta einant pareigas. Leidimą atsisakoma suteikti tik kai tai būtina siekiant apsaugoti Sąjungos interesus ir toks atsisakymas neturėtų turėti baudžiamojo pobūdžio padarinių pareigūno atžvilgiu. Išėjęs iš tarnybos pareigūnas toliau turi laikytis šios pareigos.

Pirmosios dalies nuostatos netaikomos pareigūnui ar buvusiam pareigūnui, kuris Europos Sąjungos Teisingumo Teismui arba institucijos drausmės komisijai teikia įrodymus klausimu, susijusiu su Europos Sąjungos tarnautoju ar buvusiu tarnautoju.“;

| 11) | 21a straipsnis papildomas šia dalimi:
  „3.   Nė vienas pareigūnas, kuris informuoja savo vadovybę apie potvarkius, kurie, jo manymu, neteisingi arba dėl kurių gali kilti didelių sunkumų, dėl to nenukenčia.“; |
| --- | --- |

11)

21a straipsnis papildomas šia dalimi:

„3.   Nė vienas pareigūnas, kuris informuoja savo vadovybę apie potvarkius, kurie, jo manymu, neteisingi arba dėl kurių gali kilti didelių sunkumų, dėl to nenukenčia.“;

| 12) | įterpiamas šis straipsnis:
  „22c straipsnis
  Remdamasi 24 ir 90 straipsniais, kiekviena institucija nustato tvarką, pagal kurią būtų nagrinėjami pareigūnų pateikti skundai dėl to, kaip su jais buvo elgiamasi jiems įvykdžius 22a arba 22b straipsnyje nurodytas pareigas arba dėl to, kad jie šias pareigas vykdė. Atitinkama institucija užtikrina, kad tokie skundai būtų nagrinėjami konfidencialiai ir, kai tai būtina atsižvelgiant į aplinkybes, iki 90 straipsnyje numatytų terminų pabaigos.
  Kiekvienos institucijos paskyrimų tarnyba nustato vidaus taisykles dėl, inter alia:






  — | 22a straipsnio 1 dalyje arba 22b straipsnyje nurodytų pareigūnų informavimo apie tai, kaip nagrinėjamos problemos, apie kurias jie pranešė, |
| --- | --- | --- |

12)

įterpiamas šis straipsnis:

„22c straipsnis

Remdamasi 24 ir 90 straipsniais, kiekviena institucija nustato tvarką, pagal kurią būtų nagrinėjami pareigūnų pateikti skundai dėl to, kaip su jais buvo elgiamasi jiems įvykdžius 22a arba 22b straipsnyje nurodytas pareigas arba dėl to, kad jie šias pareigas vykdė. Atitinkama institucija užtikrina, kad tokie skundai būtų nagrinėjami konfidencialiai ir, kai tai būtina atsižvelgiant į aplinkybes, iki 90 straipsnyje numatytų terminų pabaigos.

Kiekvienos institucijos paskyrimų tarnyba nustato vidaus taisykles dėl, inter alia:

—

22a straipsnio 1 dalyje arba 22b straipsnyje nurodytų pareigūnų informavimo apie tai, kaip nagrinėjamos problemos, apie kurias jie pranešė,

| — | tų pareigūnų teisėtų interesų ir jų privatumo apsaugos ir |
| --- | --- |

—

tų pareigūnų teisėtų interesų ir jų privatumo apsaugos ir

| — | šio straipsnio pirmoje pastraipoje nurodytų skundų nagrinėjimo tvarkos.“; |
| --- | --- |

—

šio straipsnio pirmoje pastraipoje nurodytų skundų nagrinėjimo tvarkos.“;

| 13) | 26a straipsnyje žodis „institucijos“ pakeičiamas žodžiais „institucijų paskyrimų tarnybos“; |
| --- | --- |

13)

26a straipsnyje žodis „institucijos“ pakeičiamas žodžiais „institucijų paskyrimų tarnybos“;

| 14) | 27 straipsnis pakeičiamas taip:
  „27 straipsnis
  Įdarbinant siekiama užtikrinti, kad institucijoje dirbtų gabiausi, našiausi ir principingiausi pareigūnai, atrinkti iš kuo didesnės geografinės teritorijos Sąjungos valstybių narių piliečių. Pareigybės nerezervuojamos nė vienos valstybės narės piliečiams.
  Pagal Sąjungos piliečių lygybės principą kiekvienai institucijai leidžiama imtis tinkamų priemonių pastebėjus ilgalaikį ir didelį pareigūnų iš skirtingų valstybių narių skaičiaus skirtumą, nepagrįstą objektyviais kriterijais. Tos tinkamos priemonės turi būti pagrįstos ir jas įgyvendinant taikomi tik nuopelnais grindžiami įdarbinimo kriterijai. Prieš imdamasi tokių tinkamų priemonių, atitinkamos institucijos paskyrimų tarnyba 110 straipsnyje nustatyta tvarka priima bendrąsias šios pastraipos įgyvendinimo nuostatas.
  Praėjus trejų metų laikotarpiui nuo 2014 m. sausio 1 d., Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia antros dalies įgyvendinimo ataskaitą.
  Norėdamos palengvinti įdarbinimą kuo platesniu geografiniu pagrindu, institucijos siekia remti daugiakalbį ir daugiakultūrį savo darbuotojų vaikų švietimą.“; |
| --- | --- |

14)

27 straipsnis pakeičiamas taip:

„27 straipsnis

Įdarbinant siekiama užtikrinti, kad institucijoje dirbtų gabiausi, našiausi ir principingiausi pareigūnai, atrinkti iš kuo didesnės geografinės teritorijos Sąjungos valstybių narių piliečių. Pareigybės nerezervuojamos nė vienos valstybės narės piliečiams.

Pagal Sąjungos piliečių lygybės principą kiekvienai institucijai leidžiama imtis tinkamų priemonių pastebėjus ilgalaikį ir didelį pareigūnų iš skirtingų valstybių narių skaičiaus skirtumą, nepagrįstą objektyviais kriterijais. Tos tinkamos priemonės turi būti pagrįstos ir jas įgyvendinant taikomi tik nuopelnais grindžiami įdarbinimo kriterijai. Prieš imdamasi tokių tinkamų priemonių, atitinkamos institucijos paskyrimų tarnyba 110 straipsnyje nustatyta tvarka priima bendrąsias šios pastraipos įgyvendinimo nuostatas.

Praėjus trejų metų laikotarpiui nuo 2014 m. sausio 1 d., Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia antros dalies įgyvendinimo ataskaitą.

Norėdamos palengvinti įdarbinimą kuo platesniu geografiniu pagrindu, institucijos siekia remti daugiakalbį ir daugiakultūrį savo darbuotojų vaikų švietimą.“;

| 15) | 29 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Prieš institucijoje užpildydama laisvą darbo vietą, paskyrimų tarnyba pirmiausia atsižvelgia į tai:






  a) | ar pareigybė gali būti užpildyta:






  i) | perkeliant pareigūną ar |
| --- | --- | --- | --- |

15)

29 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Prieš institucijoje užpildydama laisvą darbo vietą, paskyrimų tarnyba pirmiausia atsižvelgia į tai:

a)

ar pareigybė gali būti užpildyta:

i)

perkeliant pareigūną ar

| ii) | skiriant pareigūną 45a straipsnyje nustatyta tvarka, ar |
| --- | --- |

ii)

skiriant pareigūną 45a straipsnyje nustatyta tvarka, ar

| iii) | pareigūną paaukštinant |
| --- | --- |

iii)

pareigūną paaukštinant

institucijos viduje;

| b) | ar gauta kitų institucijų to paties lygio pareigūnų prašymų perkelti ir (arba) |
| --- | --- |

b)

ar gauta kitų institucijų to paties lygio pareigūnų prašymų perkelti ir (arba)

| c) | ar neįmanoma užpildyti laisvos pareigybės pasinaudojus a ir b punktuose išvardytomis galimybėmis, ar turėtų būti svarstomi tinkamų kandidatų, kaip nustatyta 30 straipsnyje, sąrašai prireikus atsižvelgiant į atitinkamas III priedo nuostatas dėl tinkamų kandidatų ir (arba) |
| --- | --- |

c)

ar neįmanoma užpildyti laisvos pareigybės pasinaudojus a ir b punktuose išvardytomis galimybėmis, ar turėtų būti svarstomi tinkamų kandidatų, kaip nustatyta 30 straipsnyje, sąrašai prireikus atsižvelgiant į atitinkamas III priedo nuostatas dėl tinkamų kandidatų ir (arba)

| d) | ar turėtų būti surengtas institucijos vidaus konkursas, kuriame galėtų dalyvauti tik Europos Sąjungos kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 2 straipsnyje apibrėžti pareigūnai ir laikini darbuotojai; |
| --- | --- |

d)

ar turėtų būti surengtas institucijos vidaus konkursas, kuriame galėtų dalyvauti tik Europos Sąjungos kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 2 straipsnyje apibrėžti pareigūnai ir laikini darbuotojai;

ar turėtų būti vykdoma konkurso procedūra tvarka remiantis kvalifikacijomis ar rengiant testus arba remiantis kvalifikacijomis ir rengiant testus. Konkurso procedūra apibrėžta III priede.

Tos tvarkos taip pat galima laikytis siekiant sudaryti rezervą įdarbinimo ateityje tikslais.

Nors ir toliau taikydama principą, pagal kurį didžioji pareigūnų dauguma įdarbinama viešųjų konkursų būdu, paskyrimų tarnyba gali, nukrypdama nuo d punkto ir tik išimtiniais atvejais, nuspręsti, ar rengti institucijos vidaus konkursą, kuriame galėtų dalyvauti ir sutartininkai, kaip apibrėžta Kitų Europos Sąjungos tarnautojų įdarbinimo sąlygų 3a ir 3b straipsniuose. Tos pastarosios kategorijos darbuotojams taikomi su ta galimybe susiję apribojimai, kaip apibrėžta Kitų Europos Sąjungos tarnautojų įdarbinimo sąlygų 82 straipsnio 7 dalyje, taip pat apribojimai, susiję su tam tikromis užduotimis, kurias jie galėjo atlikti būdami sutartininkais.“;

| 16) | 30 straipsnis pakeičiamas taip:
  „30 straipsnis
  Kiekvienam konkursui paskyrimų tarnyba skiria atrankos komisiją. Ši komisija parengia tinkamų kandidatų sąrašą.
  Paskyrimų tarnyba nusprendžia, kurie iš šių kandidatų turi būti paskirti į laisvą pareigybę.
  Šiems kandidatams prieinama tinkama informacija apie Europos Sąjungos institucijų ir agentūrų paskelbtas atitinkamas laisvas vietas.“; |
| --- | --- |

16)

30 straipsnis pakeičiamas taip:

„30 straipsnis

Kiekvienam konkursui paskyrimų tarnyba skiria atrankos komisiją. Ši komisija parengia tinkamų kandidatų sąrašą.

Paskyrimų tarnyba nusprendžia, kurie iš šių kandidatų turi būti paskirti į laisvą pareigybę.

Šiems kandidatams prieinama tinkama informacija apie Europos Sąjungos institucijų ir agentūrų paskelbtas atitinkamas laisvas vietas.“;

| 17) | 31 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos pirmasis sakinys pakeičiamas taip:
  „Nedarant poveikio 29 straipsnio 2 daliai, pareigūnai įdarbinami eiti tik į SC1–SC2, AST 1–AST 4 arba AD 5–AD 8 lygius.“; |
| --- | --- |

17)

31 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos pirmasis sakinys pakeičiamas taip:

„Nedarant poveikio 29 straipsnio 2 daliai, pareigūnai įdarbinami eiti tik į SC1–SC2, AST 1–AST 4 arba AD 5–AD 8 lygius.“;

| 18) | 32 straipsnio trečiojoje pastraipoje žodis „institucijos“ pakeičiamas žodžiais „kiekvienos institucijos paskyrimų tarnybos“; |
| --- | --- |

18)

32 straipsnio trečiojoje pastraipoje žodis „institucijos“ pakeičiamas žodžiais „kiekvienos institucijos paskyrimų tarnybos“;

| 19) | 34 straipsnis pakeičiamas taip:
  „34 straipsnis
  1.   Prieš pareigūną priimant į nuolatinę tarnybą, jam nustatomas devynių mėnesių bandomasis laikotarpis. Sprendimas dėl pareigūno nuolatinio įdarbinimo priimamas remiantis 3 dalyje nurodyta ataskaita, taip pat atsižvelgiant į paskyrimų tarnybos turimą informaciją apie bandomuoju laikotarpiu dirbančio kandidato elgesį pagal II antraštinėje dalyje nurodytus kriterijus.
  Kai per savo bandomąjį laikotarpį pareigūnas dėl ligos, motinystės atostogų, kaip nustatyta pagal 58 straipsnį, ar nelaimingo atsitikimo negali atlikti savo pareigų nenutrūkstamu bent vieno mėnesio laikotarpiu, paskyrimų tarnyba gali atitinkamam laikui pratęsti jo bandomąjį laikotarpį. Visas bandomasis laikotarpis jokiomis aplinkybėmis neviršija 15 mėnesių.
  2.   Jei matoma, kad asmuo, paskirtas bandomajam laikotarpiui, dirba akivaizdžiai netinkamai, ataskaita apie jį gali būti parengta bet kuriuo metu iki bandomojo laikotarpio pabaigos.
  Atitinkamas asmuo supažindinamas su ta ataskaita ir turi teisę raštu pateikti savo pastabas per aštuonias darbo dienas. Tiesioginis asmens, paskirto bandomajam laikotarpiui, viršininkas ataskaitą ir pastabas nedelsdamas perduoda paskyrimų tarnybai, kuri per tris savaites gauna jungtinio ataskaitų komiteto nuomonę apie tai, kokių veiksmų turėtų būti imtasi. Paskyrimų tarnyba gali nuspręsti atleisti asmenį, paskirtą bandomajam laikotarpiui, nesibaigus bandomajam laikotarpiui apie tai jį įspėjusi prieš mėnesį arba likusiam bandomajam laikotarpiui paskirti pareigūną į kitą skyrių.
  3.   Vėliausiai likus mėnesiui iki bandomojo laikotarpio pabaigos parengiama ataskaita apie asmens, paskirto bandomajam laikotarpiui, gebėjimą atlikti su jo pareigybe susijusias funkcijas, taip pat apie jo darbo našumą ir elgesį tarnyboje. Kandidatas supažindinamas su ta ataskaita ir jis turi teisę raštu pateikti savo pastabas per aštuonias darbo dienas.
  Jei ataskaitoje rekomenduojama asmenį atleisti arba išimtinėmis aplinkybėmis pratęsti bandomąjį laikotarpį, kaip nustatyta 1 dalyje, tiesioginis asmens, paskirto bandomajam laikotarpiui, viršininkas ataskaitą ir pastabas nedelsdamas perduoda paskyrimų tarnybai, kuri trijų savaičių laikotarpiu konsultuojasi su jungtiniu ataskaitų komitetu dėl to, kokių veiksmų turėtų būti imtasi.
  Asmuo, paskirtas bandomajam laikotarpiui, kurio darbas ar elgesys neatitiko jo pareigybei keliamų reikalavimų, atleidžiamas.
  4.   Atleistas asmuo, paskirtas bandomajam laikotarpiui, gauna trijų mėnesių bazinio darbo užmokesčio dydžio kompensaciją, jei tarnyboje išdirbo daugiau negu metus, dviejų mėnesių bazinio darbo užmokesčio dydžio kompensaciją, jei tarnyboje išdirbo bent šešis mėnesius, ir vieno mėnesio bazinio darbo užmokesčio dydžio kompensaciją, jei tarnyboje išdirbo mažiau negu šešis mėnesius, išskyrus atvejus, kai jis gali tuoj pat tęsti darbą kitur.
  5.   2, 3, ir 4 dalys netaikomos pareigūnams, kurie atsistatydina iki jų bandomojo laikotarpio pabaigos.“; |
| --- | --- |

19)

34 straipsnis pakeičiamas taip:

„34 straipsnis

1.   Prieš pareigūną priimant į nuolatinę tarnybą, jam nustatomas devynių mėnesių bandomasis laikotarpis. Sprendimas dėl pareigūno nuolatinio įdarbinimo priimamas remiantis 3 dalyje nurodyta ataskaita, taip pat atsižvelgiant į paskyrimų tarnybos turimą informaciją apie bandomuoju laikotarpiu dirbančio kandidato elgesį pagal II antraštinėje dalyje nurodytus kriterijus.

Kai per savo bandomąjį laikotarpį pareigūnas dėl ligos, motinystės atostogų, kaip nustatyta pagal 58 straipsnį, ar nelaimingo atsitikimo negali atlikti savo pareigų nenutrūkstamu bent vieno mėnesio laikotarpiu, paskyrimų tarnyba gali atitinkamam laikui pratęsti jo bandomąjį laikotarpį. Visas bandomasis laikotarpis jokiomis aplinkybėmis neviršija 15 mėnesių.

2.   Jei matoma, kad asmuo, paskirtas bandomajam laikotarpiui, dirba akivaizdžiai netinkamai, ataskaita apie jį gali būti parengta bet kuriuo metu iki bandomojo laikotarpio pabaigos.

Atitinkamas asmuo supažindinamas su ta ataskaita ir turi teisę raštu pateikti savo pastabas per aštuonias darbo dienas. Tiesioginis asmens, paskirto bandomajam laikotarpiui, viršininkas ataskaitą ir pastabas nedelsdamas perduoda paskyrimų tarnybai, kuri per tris savaites gauna jungtinio ataskaitų komiteto nuomonę apie tai, kokių veiksmų turėtų būti imtasi. Paskyrimų tarnyba gali nuspręsti atleisti asmenį, paskirtą bandomajam laikotarpiui, nesibaigus bandomajam laikotarpiui apie tai jį įspėjusi prieš mėnesį arba likusiam bandomajam laikotarpiui paskirti pareigūną į kitą skyrių.

3.   Vėliausiai likus mėnesiui iki bandomojo laikotarpio pabaigos parengiama ataskaita apie asmens, paskirto bandomajam laikotarpiui, gebėjimą atlikti su jo pareigybe susijusias funkcijas, taip pat apie jo darbo našumą ir elgesį tarnyboje. Kandidatas supažindinamas su ta ataskaita ir jis turi teisę raštu pateikti savo pastabas per aštuonias darbo dienas.

Jei ataskaitoje rekomenduojama asmenį atleisti arba išimtinėmis aplinkybėmis pratęsti bandomąjį laikotarpį, kaip nustatyta 1 dalyje, tiesioginis asmens, paskirto bandomajam laikotarpiui, viršininkas ataskaitą ir pastabas nedelsdamas perduoda paskyrimų tarnybai, kuri trijų savaičių laikotarpiu konsultuojasi su jungtiniu ataskaitų komitetu dėl to, kokių veiksmų turėtų būti imtasi.

Asmuo, paskirtas bandomajam laikotarpiui, kurio darbas ar elgesys neatitiko jo pareigybei keliamų reikalavimų, atleidžiamas.

4.   Atleistas asmuo, paskirtas bandomajam laikotarpiui, gauna trijų mėnesių bazinio darbo užmokesčio dydžio kompensaciją, jei tarnyboje išdirbo daugiau negu metus, dviejų mėnesių bazinio darbo užmokesčio dydžio kompensaciją, jei tarnyboje išdirbo bent šešis mėnesius, ir vieno mėnesio bazinio darbo užmokesčio dydžio kompensaciją, jei tarnyboje išdirbo mažiau negu šešis mėnesius, išskyrus atvejus, kai jis gali tuoj pat tęsti darbą kitur.

5.   2, 3, ir 4 dalys netaikomos pareigūnams, kurie atsistatydina iki jų bandomojo laikotarpio pabaigos.“;

| 20) | 35 straipsnis papildomas šiuo punktu:






  „g) | atostogos tarnybos labui“; |
| --- | --- | --- |

20)

35 straipsnis papildomas šiuo punktu:

„g)

atostogos tarnybos labui“;

| 21) | 37 straipsnio b punkto antrojoje įtraukoje žodis „institucijų“ pakeičiamas žodžiais „institucijų paskyrimų tarnybų“; |
| --- | --- |

21)

37 straipsnio b punkto antrojoje įtraukoje žodis „institucijų“ pakeičiamas žodžiais „institucijų paskyrimų tarnybų“;

| 22) | 40 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | įterpiama ši dalis:
  „1a.   Atostogų dėl asmeninių priežasčių laikotarpiu toliau taikomas 12b straipsnis. Leidimas pagal 12b straipsnį pareigūnui nesuteikiamas dalyvavimo profesinėje veikloje tikslu – nesvarbu, ar ji apmokama, ar ne – kuri apima su jo institucija susijusią lobistinę veiklą ar protegavimą ir dėl kurios yra ar galėtų būti pažeisti teisėti institucijos interesai.“; |
| --- | --- | --- |

22)

40 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

įterpiama ši dalis:

„1a.   Atostogų dėl asmeninių priežasčių laikotarpiu toliau taikomas 12b straipsnis. Leidimas pagal 12b straipsnį pareigūnui nesuteikiamas dalyvavimo profesinėje veikloje tikslu – nesvarbu, ar ji apmokama, ar ne – kuri apima su jo institucija susijusią lobistinę veiklą ar protegavimą ir dėl kurios yra ar galėtų būti pažeisti teisėti institucijos interesai.“;

| b) | 2 dalies antroje pastraipoje žodžiai „15 metų“ pakeičiami žodžiais „12 metų“; |
| --- | --- |

b)

2 dalies antroje pastraipoje žodžiai „15 metų“ pakeičiami žodžiais „12 metų“;

| c) | 2 dalies trečia pastraipa iš dalies keičiama taip






  i) | ii punktas pakeičiamas taip:






  „ii) | galėtų būti kartu su savo sutuoktiniu (-e), kuris taip pat yra pareigūnas ar kitas Sąjungos tarnautojas ir kuriam vykdant savo pareigas reikia įsikurti nuolat gyventi tokiu atstumu nuo prašymą pateikusio pareigūno darbo vietos, kad jiems visa šeima apsigyvenus tokiu atstumu, prašymą pateikusiam pareigūnui būtų nepatogu atlikti savo pareigas, arba“; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

2 dalies trečia pastraipa iš dalies keičiama taip

i)

ii punktas pakeičiamas taip:

„ii)

galėtų būti kartu su savo sutuoktiniu (-e), kuris taip pat yra pareigūnas ar kitas Sąjungos tarnautojas ir kuriam vykdant savo pareigas reikia įsikurti nuolat gyventi tokiu atstumu nuo prašymą pateikusio pareigūno darbo vietos, kad jiems visa šeima apsigyvenus tokiu atstumu, prašymą pateikusiam pareigūnui būtų nepatogu atlikti savo pareigas, arba“;

| ii) | papildoma šiuo punktu:






  „iii) | galėtų padėti sutuoktiniui, aukštutinės ar žemutinės giminystės linijos giminaičiui, broliui ar seseriai rimtos medicinine pažyma patvirtintos ligos ar negalios atveju,“; |
| --- | --- | --- |

ii)

papildoma šiuo punktu:

„iii)

galėtų padėti sutuoktiniui, aukštutinės ar žemutinės giminystės linijos giminaičiui, broliui ar seseriai rimtos medicinine pažyma patvirtintos ligos ar negalios atveju,“;

| 23) | 42a straipsnis pakeičiamas taip:
  „42a straipsnis
  Pareigūnas turi teisę į kiekvieno vaiko priežiūros atostogas be bazinio darbo užmokesčio, kurių trukmė – iki šešių mėnesių ir kurių turi būti einama per pirmuosius dvylika metų po vaiko gimimo ar įvaikinimo. Pagal bendrąsias kiekvienos institucijos paskyrimų tarnybos patvirtintas įgyvendinimo nuostatas pripažintų vienišų tėvų arba išlaikomų vaikų, turinčių institucijos medicinos tarnybos pareigūno pripažintą negalią arba sergančių tokio pareigūno pripažinta sunkia liga, tėvų atostogų trukmė gali būti padvigubinta. Minimali kiekvieną kartą pasiimamų atostogų trukmė ne mažesnė negu vienas mėnuo.
  Vaiko priežiūros atostogų metu pareigūnui toliau taikoma socialinio draudimo sistema: išsaugomos jo įgyjamos teisės į pensiją, išmoka vaikui išlaikyti ir mokymosi išmoka. Pareigūnas išsaugo savo pareigybę ir toliau turi teisę siekti aukštesnės pakopos ar paaukštinimo į aukštesnį lygį. Atostogos gali būti paprastos arba dalinės, kai dirbama pusę darbo dienos. Išėjus dalinių vaiko priežiūros atostogų, kai dirbama pusę darbo dienos, pirmojoje pastraipoje numatytas didžiausias laikotarpis padvigubinamas. Vaiko priežiūros atostogų metu pareigūnai turi teisę gauti 911,73 EUR per mėnesį arba 50 % šios sumos, jei atostogos dalinės, tačiau negali dirbti jokio kito apmokamo darbo. Visą įmoką į socialinio draudimo sistemą, numatytą 72 ir 73 straipsniuose, sumoka institucija ir ji apskaičiuojama atsižvelgiant į pareigūno bazinį darbo užmokestį. Tačiau dalinių atostogų atveju ši nuostata taikoma tik viso bazinio darbo užmokesčio ir proporcingai sumažinto bazinio darbo užmokesčio skirtumui. Pareigūno įmoka už faktiškai gaunamą bazinio darbo užmokesčio dalį skaičiuojama taikant tuos pačius koeficientus, kaip ir jam dirbant visą darbo laiką.
  Pirmoje pastraipoje nurodytiems vienišiems tėvams ir išlaikomų vaikų, turinčių medicinos tarnybos pareigūno pripažintą negalią arba sergančių tokio pareigūno pripažinta sunkia liga, tėvams, taip pat per pirmuosius tris vaiko priežiūros atostogų mėnesius, kai tokių atostogų per motinystės atostogas išeina tėvas ar iš karto po motinystės atostogų bet kuris iš tėvų arba per įvaikinimo atostogas ar iš karto po jų, skiriama išmoka sudaro 1 215,63 EUR per mėnesį arba 50 % šios sumos, jei pareigūnas eina dalinių atostogų.
  Vaiko priežiūros atostogos gali būti pratęstos dar šešiems mėnesiams mokant 50 % antroje pastraipoje nurodytos sumos dydžio išmoką. Pirmoje pastraipoje nurodytiems vienišiems tėvams vaiko priežiūros atostogos gali būti pratęsiamos dar dvylikai mėnesių mokant 50 % trečioje pastraipoje nurodytos sumos dydžio išmoką.
  Šiame straipsnyje nurodytos sumos tikslinamos pagal atlyginimo dydį.“; |
| --- | --- |

23)

42a straipsnis pakeičiamas taip:

„42a straipsnis

Pareigūnas turi teisę į kiekvieno vaiko priežiūros atostogas be bazinio darbo užmokesčio, kurių trukmė – iki šešių mėnesių ir kurių turi būti einama per pirmuosius dvylika metų po vaiko gimimo ar įvaikinimo. Pagal bendrąsias kiekvienos institucijos paskyrimų tarnybos patvirtintas įgyvendinimo nuostatas pripažintų vienišų tėvų arba išlaikomų vaikų, turinčių institucijos medicinos tarnybos pareigūno pripažintą negalią arba sergančių tokio pareigūno pripažinta sunkia liga, tėvų atostogų trukmė gali būti padvigubinta. Minimali kiekvieną kartą pasiimamų atostogų trukmė ne mažesnė negu vienas mėnuo.

Vaiko priežiūros atostogų metu pareigūnui toliau taikoma socialinio draudimo sistema: išsaugomos jo įgyjamos teisės į pensiją, išmoka vaikui išlaikyti ir mokymosi išmoka. Pareigūnas išsaugo savo pareigybę ir toliau turi teisę siekti aukštesnės pakopos ar paaukštinimo į aukštesnį lygį. Atostogos gali būti paprastos arba dalinės, kai dirbama pusę darbo dienos. Išėjus dalinių vaiko priežiūros atostogų, kai dirbama pusę darbo dienos, pirmojoje pastraipoje numatytas didžiausias laikotarpis padvigubinamas. Vaiko priežiūros atostogų metu pareigūnai turi teisę gauti 911,73 EUR per mėnesį arba 50 % šios sumos, jei atostogos dalinės, tačiau negali dirbti jokio kito apmokamo darbo. Visą įmoką į socialinio draudimo sistemą, numatytą 72 ir 73 straipsniuose, sumoka institucija ir ji apskaičiuojama atsižvelgiant į pareigūno bazinį darbo užmokestį. Tačiau dalinių atostogų atveju ši nuostata taikoma tik viso bazinio darbo užmokesčio ir proporcingai sumažinto bazinio darbo užmokesčio skirtumui. Pareigūno įmoka už faktiškai gaunamą bazinio darbo užmokesčio dalį skaičiuojama taikant tuos pačius koeficientus, kaip ir jam dirbant visą darbo laiką.

Pirmoje pastraipoje nurodytiems vienišiems tėvams ir išlaikomų vaikų, turinčių medicinos tarnybos pareigūno pripažintą negalią arba sergančių tokio pareigūno pripažinta sunkia liga, tėvams, taip pat per pirmuosius tris vaiko priežiūros atostogų mėnesius, kai tokių atostogų per motinystės atostogas išeina tėvas ar iš karto po motinystės atostogų bet kuris iš tėvų arba per įvaikinimo atostogas ar iš karto po jų, skiriama išmoka sudaro 1 215,63 EUR per mėnesį arba 50 % šios sumos, jei pareigūnas eina dalinių atostogų.

Vaiko priežiūros atostogos gali būti pratęstos dar šešiems mėnesiams mokant 50 % antroje pastraipoje nurodytos sumos dydžio išmoką. Pirmoje pastraipoje nurodytiems vienišiems tėvams vaiko priežiūros atostogos gali būti pratęsiamos dar dvylikai mėnesių mokant 50 % trečioje pastraipoje nurodytos sumos dydžio išmoką.

Šiame straipsnyje nurodytos sumos tikslinamos pagal atlyginimo dydį.“;

| 24) | III antraštinės dalies 2 skyrius papildomas šiuo skirsniu:
  „7   skirsnis


  Atostogos tarnybos labui

  42c straipsnis
  Iki oficialaus pensinio amžiaus likus daugiausiai penkeriems metams pareigūnas, išdirbęs mažiausiai dešimt metų, paskyrimo tarnybos sprendimu gali būti išleistas atostogų tarnybos labui atsižvelgiant į organizacinius poreikius, susijusius su naujų kompetencijų įgijimu institucijose.
  Bendras pareigūnų, kurie išleidžiami atostogų tarnybos labui, skaičius per metus negali būti didesnis kaip 5 % visų institucijų darbuotojų, išėjusių į pensiją praėjusiais metais. Taip apskaičiuotas bendras skaičius priskiriamas kiekvienai institucijai pagal atitinkamą pareigūnų jose skaičių praėjusių metų gruodžio 31 d. Tokio priskyrimo rezultatas suapvalinamas iki artimiausio didesnio sveikojo skaičiaus kiekvienoje institucijoje.
  Tokios atostogos nėra drausminė priemonė.
  Atostogų trukmė paprastai atitinka laikotarpį, kol pareigūnas sulaukia pensinio amžiaus. Tačiau išimtinėmis aplinkybėmis paskyrimo tarnyba gali nuspręsti atostogas nutraukti ir pareigūną grąžinti į tarnybą.
  Kai atostogų tarnybos labui išleistas pareigūnas sulaukia pensinio amžiaus, jis savaime išeina į pensiją.
  Atostogas tarnybos labui reglamentuoja šios taisyklės:






  a) | į pareigūno darbo vietą gali būti paskirtas kitas pareigūnas; |
| --- | --- | --- |

24)

III antraštinės dalies 2 skyrius papildomas šiuo skirsniu:

„7   skirsnis

Atostogos tarnybos labui

42c straipsnis

Iki oficialaus pensinio amžiaus likus daugiausiai penkeriems metams pareigūnas, išdirbęs mažiausiai dešimt metų, paskyrimo tarnybos sprendimu gali būti išleistas atostogų tarnybos labui atsižvelgiant į organizacinius poreikius, susijusius su naujų kompetencijų įgijimu institucijose.

Bendras pareigūnų, kurie išleidžiami atostogų tarnybos labui, skaičius per metus negali būti didesnis kaip 5 % visų institucijų darbuotojų, išėjusių į pensiją praėjusiais metais. Taip apskaičiuotas bendras skaičius priskiriamas kiekvienai institucijai pagal atitinkamą pareigūnų jose skaičių praėjusių metų gruodžio 31 d. Tokio priskyrimo rezultatas suapvalinamas iki artimiausio didesnio sveikojo skaičiaus kiekvienoje institucijoje.

Tokios atostogos nėra drausminė priemonė.

Atostogų trukmė paprastai atitinka laikotarpį, kol pareigūnas sulaukia pensinio amžiaus. Tačiau išimtinėmis aplinkybėmis paskyrimo tarnyba gali nuspręsti atostogas nutraukti ir pareigūną grąžinti į tarnybą.

Kai atostogų tarnybos labui išleistas pareigūnas sulaukia pensinio amžiaus, jis savaime išeina į pensiją.

Atostogas tarnybos labui reglamentuoja šios taisyklės:

a)

į pareigūno darbo vietą gali būti paskirtas kitas pareigūnas;

| b) | per atostogas tarnybos labui pareigūnas neturi teisės į paaukštinimą viena pakopa arba aukštesnio lygio suteikimą. |
| --- | --- |

b)

per atostogas tarnybos labui pareigūnas neturi teisės į paaukštinimą viena pakopa arba aukštesnio lygio suteikimą.

Pareigūnas, kuris išleistas tokių atostogų, gauna pagal IV priedą apskaičiuotą išmoką.

Pareigūno prašymu nuo išmokos mokamos įmokos į pensijų sistemą, apskaičiuotos pagal tos išmokos dydį. Tokiu atveju skaičiuojant pensijų draudimo stažo, įgyto tarnybos pagrindu, metus, kaip numatyta VIII priedo 2 straipsnyje, atsižvelgiama į tarnybos laikotarpį, kai pareigūnas buvo atostogose tarnybos labui.

Korekcinis koeficientas šiai išmokai netaikomas.“;

| 25) | 43 straipsnis pakeičiamas taip:
  „43 straipsnis
  Kiekvieno pareigūno sugebėjimai, naudingumas ir elgesys tarnyboje aprašomi metinėje ataskaitoje, kaip pagal 110 straipsnį numatė kiekvienos institucijos paskyrimų tarnyba. Toje ataskaitoje nurodoma, ar pareigūno darbo rezultatai buvo patenkinami, ar ne. Kiekvienos institucijos paskyrimų tarnyba nustato nuostatas, suteikiančias teisę pateikti apeliacinį skundą laikantis ataskaitos rengimo tvarkos, kuria turi būti pasinaudota prieš pateikiant skundą, kaip nurodyta 90 straipsnio 2 dalyje.
  Pradedant AST 5 lygiu, ataskaitoje gali būti pateikiama nuomonė apie tai, ar, atsižvelgiant į pareigūno darbo rezultatus, jis galėtų vykdyti administracines pareigas.
  Pareigūnas supažindinamas su ataskaita. Jis gali pateikti pastabų, kurios jam atrodo svarbios.“; |
| --- | --- |

25)

43 straipsnis pakeičiamas taip:

„43 straipsnis

Kiekvieno pareigūno sugebėjimai, naudingumas ir elgesys tarnyboje aprašomi metinėje ataskaitoje, kaip pagal 110 straipsnį numatė kiekvienos institucijos paskyrimų tarnyba. Toje ataskaitoje nurodoma, ar pareigūno darbo rezultatai buvo patenkinami, ar ne. Kiekvienos institucijos paskyrimų tarnyba nustato nuostatas, suteikiančias teisę pateikti apeliacinį skundą laikantis ataskaitos rengimo tvarkos, kuria turi būti pasinaudota prieš pateikiant skundą, kaip nurodyta 90 straipsnio 2 dalyje.

Pradedant AST 5 lygiu, ataskaitoje gali būti pateikiama nuomonė apie tai, ar, atsižvelgiant į pareigūno darbo rezultatus, jis galėtų vykdyti administracines pareigas.

Pareigūnas supažindinamas su ataskaita. Jis gali pateikti pastabų, kurios jam atrodo svarbios.“;

| 26) | 44 straipsnis pakeičiamas taip:
  „44 straipsnis
  Pareigūnas, kuris dvejus metus dirbo vienoje savo lygio pakopoje, automatiškai perkeliamas į aukštesnę to lygio pakopą, išskyrus atvejus, kai jo darbo rezultatai buvo įvertinti nepatenkinamai paskutinėje metinėje ataskaitoje, kaip nurodyta 43 straipsnyje. Pareigūnas perkeliamas į aukštesnę to lygio pakopą ne vėliau kaip po ketverių metų, nebent jam taikoma 51 straipsnio 1 dalyje numatyta tvarka.
  Jei pareigūnas paskiriamas padalinio vadovu, direktoriumi ar generaliniu direktoriumi tame pačiame lygyje, ir jeigu jis pagal 43 straipsnį patenkinamai atliko savo pareigas per pirmuosius devynis mėnesius nuo jo paskyrimo, jo pareigos tame lygyje laikomos paaukštintomis viena pakopa atgaline data nuo paskyrimo įsigaliojimo dienos. Dėl tokio paaukštinimo jo bazinis mėnesinis darbo užmokestis didinamas pirmosios ir antrosios pakopos kiekviename lygyje santykį atitinkančiu dydžiu. Jei šis padidėjimas yra mažesnis arba jeigu pareigūnas tuo metu jau užima paskutinę savo lygio pakopą, iki kito jo pareigų paaukštinimo bazinis darbo užmokestis jam didinamas tiek, kad būtų pridėtas pirmosios ir antrosios pakopos skirtumas.“; |
| --- | --- |

26)

44 straipsnis pakeičiamas taip:

„44 straipsnis

Pareigūnas, kuris dvejus metus dirbo vienoje savo lygio pakopoje, automatiškai perkeliamas į aukštesnę to lygio pakopą, išskyrus atvejus, kai jo darbo rezultatai buvo įvertinti nepatenkinamai paskutinėje metinėje ataskaitoje, kaip nurodyta 43 straipsnyje. Pareigūnas perkeliamas į aukštesnę to lygio pakopą ne vėliau kaip po ketverių metų, nebent jam taikoma 51 straipsnio 1 dalyje numatyta tvarka.

Jei pareigūnas paskiriamas padalinio vadovu, direktoriumi ar generaliniu direktoriumi tame pačiame lygyje, ir jeigu jis pagal 43 straipsnį patenkinamai atliko savo pareigas per pirmuosius devynis mėnesius nuo jo paskyrimo, jo pareigos tame lygyje laikomos paaukštintomis viena pakopa atgaline data nuo paskyrimo įsigaliojimo dienos. Dėl tokio paaukštinimo jo bazinis mėnesinis darbo užmokestis didinamas pirmosios ir antrosios pakopos kiekviename lygyje santykį atitinkančiu dydžiu. Jei šis padidėjimas yra mažesnis arba jeigu pareigūnas tuo metu jau užima paskutinę savo lygio pakopą, iki kito jo pareigų paaukštinimo bazinis darbo užmokestis jam didinamas tiek, kad būtų pridėtas pirmosios ir antrosios pakopos skirtumas.“;

| 27) | 45 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Sprendimus dėl paaukštinimo priima paskyrimų tarnyba, atsižvelgdama į 6 straipsnio 2 dalį. Jei 4 straipsnio ir 29 straipsnio 1 dalyje nustatyta tvarka netaikoma, pareigūnai gali būti paaukštinti į aukštesnį lygį tik tada, jei užima pareigybę, kuri atitinka vieną iš I priedo A skirsnyje nustatytos rūšies pareigybę. Pareigūno pareigos paaukštinamos paskiriant jį į kitą aukštesnį jo pareigų grupės lygį. Pareigos gali būti paaukštintos tik pareigūnams, atrinktiems iš ne mažiau kaip dvejus metus savo lygyje išdirbusių pareigūnų, apsvarsčius pareigūnų, kurių pareigos gali būti paaukštintos, nuopelnus. Lygindama nuopelnus, paskyrimų tarnyba visų pirma atsižvelgia į ataskaitas apie pareigūnus, kalbas, kurias jie vartoja atlikdami savo pareigas, išskyrus tą kalbą, apie kurios puikų mokėjimą jie yra pateikę įrodymų pagal 28 straipsnio f dalį, ir jų atliekamų pareigų lygį.“; |
| --- | --- | --- |

27)

45 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Sprendimus dėl paaukštinimo priima paskyrimų tarnyba, atsižvelgdama į 6 straipsnio 2 dalį. Jei 4 straipsnio ir 29 straipsnio 1 dalyje nustatyta tvarka netaikoma, pareigūnai gali būti paaukštinti į aukštesnį lygį tik tada, jei užima pareigybę, kuri atitinka vieną iš I priedo A skirsnyje nustatytos rūšies pareigybę. Pareigūno pareigos paaukštinamos paskiriant jį į kitą aukštesnį jo pareigų grupės lygį. Pareigos gali būti paaukštintos tik pareigūnams, atrinktiems iš ne mažiau kaip dvejus metus savo lygyje išdirbusių pareigūnų, apsvarsčius pareigūnų, kurių pareigos gali būti paaukštintos, nuopelnus. Lygindama nuopelnus, paskyrimų tarnyba visų pirma atsižvelgia į ataskaitas apie pareigūnus, kalbas, kurias jie vartoja atlikdami savo pareigas, išskyrus tą kalbą, apie kurios puikų mokėjimą jie yra pateikę įrodymų pagal 28 straipsnio f dalį, ir jų atliekamų pareigų lygį.“;

| b) | 2 dalies pirmajame sakinyje žodžiai „Europos Sąjungos sutarties 55 straipsnyje“ pakeičiami žodžiais „Europos Sąjungos sutarties 55 straipsnio 1 dalyje“; |
| --- | --- |

b)

2 dalies pirmajame sakinyje žodžiai „Europos Sąjungos sutarties 55 straipsnyje“ pakeičiami žodžiais „Europos Sąjungos sutarties 55 straipsnio 1 dalyje“;

| c) | 2 dalies antrajame sakinyje žodis „Institucijos“ pakeičiamas žodžiais „Institucijų paskyrimų tarnybos“; |
| --- | --- |

c)

2 dalies antrajame sakinyje žodis „Institucijos“ pakeičiamas žodžiais „Institucijų paskyrimų tarnybos“;

| 28) | 45a straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2 dalies pirmoje pastraipoje žodžiai „periodinėmis ataskaitomis“ pakeičiami žodžiais „metinėmis ataskaitomis“; |
| --- | --- | --- |

28)

45a straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2 dalies pirmoje pastraipoje žodžiai „periodinėmis ataskaitomis“ pakeičiami žodžiais „metinėmis ataskaitomis“;

| b) | 5 dalyje žodis „institucijos“ pakeičiamas žodžiais „kiekvienos institucijos paskyrimų tarnybos“; |
| --- | --- |

b)

5 dalyje žodis „institucijos“ pakeičiamas žodžiais „kiekvienos institucijos paskyrimų tarnybos“;

| 29) | 48 straipsnio trečiojoje pastraipoje žodžiai „AST pareigų grupės“ pakeičiami žodžiais „AST ir AST/SC pareigų grupės“; |
| --- | --- |

29)

48 straipsnio trečiojoje pastraipoje žodžiai „AST pareigų grupės“ pakeičiami žodžiais „AST ir AST/SC pareigų grupės“;

| 30) | 50 straipsnio aštuntoje pastraipoje skaičius „55“ pakeičiamas skaičiumi „58“; |
| --- | --- |

30)

50 straipsnio aštuntoje pastraipoje skaičius „55“ pakeičiamas skaičiumi „58“;

| 31) | 51 straipsnis pakeičiamas taip:
  „51 straipsnis
  1.   Kiekvienos institucijos paskyrimų tarnyba nustato tvarką, kuria laiku ir tinkamu būdu nustatomi, nagrinėjami ir sprendžiami neišmanymo atvejai.
  Priimdama vidaus nuostatas, kiekvienos institucijos paskyrimų tarnyba laikosi šių reikalavimų:






  a) | pareigūnas, kuris, sprendžiant iš 43 straipsnyje minėtų trijų iš eilės metinių ataskaitų, vis dar nedaro pažangos profesinės kompetencijos srityje, paskiriamas į vienu lygiu žemesnį tos pačios kategorijos lygį. Jei ir kitose dviejose metinėse ataskaitose nurodomi nepatenkinami darbo rezultatai, pareigūnas atleidžiamas; |
| --- | --- | --- |

31)

51 straipsnis pakeičiamas taip:

„51 straipsnis

1.   Kiekvienos institucijos paskyrimų tarnyba nustato tvarką, kuria laiku ir tinkamu būdu nustatomi, nagrinėjami ir sprendžiami neišmanymo atvejai.

Priimdama vidaus nuostatas, kiekvienos institucijos paskyrimų tarnyba laikosi šių reikalavimų:

a)

pareigūnas, kuris, sprendžiant iš 43 straipsnyje minėtų trijų iš eilės metinių ataskaitų, vis dar nedaro pažangos profesinės kompetencijos srityje, paskiriamas į vienu lygiu žemesnį tos pačios kategorijos lygį. Jei ir kitose dviejose metinėse ataskaitose nurodomi nepatenkinami darbo rezultatai, pareigūnas atleidžiamas;

| b) | bet kokiame pasiūlyme atleisti pareigūną arba pažeminti jo pareigas turi būti nurodytos priežastys, kuriomis šis pasiūlymas grindžiamas. Apie tokį pasiūlymą pranešama atitinkamam pareigūnui. Paskyrimų tarnybos pasiūlymas perduodamas 9 straipsnio 6 dalyje nurodytam Jungtiniam patariamajam komitetui. |
| --- | --- |

b)

bet kokiame pasiūlyme atleisti pareigūną arba pažeminti jo pareigas turi būti nurodytos priežastys, kuriomis šis pasiūlymas grindžiamas. Apie tokį pasiūlymą pranešama atitinkamam pareigūnui. Paskyrimų tarnybos pasiūlymas perduodamas 9 straipsnio 6 dalyje nurodytam Jungtiniam patariamajam komitetui.

2.   Pareigūnas turi teisę gauti visą savo asmens bylą ir pasidaryti visų su procedūra susijusių dokumentų kopijas. Nuo pasiūlymo gavimo dienos jam suteikiama ne mažiau kaip 15, bet ne daugiau kaip 30 dienų pasirengti gynybai. Jam gali padėti jo pasirinktas asmuo. Pareigūnas gali pateikti rašytinių pastabų. Jį išklauso Jungtinis patariamasis komitetas. Pareigūnas taip pat gali pasikviesti liudininkų.

3.   Atvejį nagrinėjant Jungtiniam patariamajam komitetui, institucijai atstovauja paskyrimų tarnybos tuo tikslu paskirtas pareigūnas. Tas pareigūnas turi tokias pačias teises, kaip ir atitinkamas pareigūnas.

4.   Atsižvelgdamas į 1 dalies b punkte minėtą pasiūlymą ir visus atitinkamo pareigūno ar liudininkų rašytinius ir žodinius pareiškimus, Jungtinis patariamasis komitetas balsų dauguma patvirtina pagrįstą išvadą, nurodydamas priemonę, kurią jis mano esant tinkama, atsižvelgiant į faktus, nustatytus jo prašymu. Per du mėnesius nuo tos dienos, kurią klausimas buvo jam perduotas nagrinėti, jis perduoda šią išvadą paskyrimų tarnybai ir atitinkamam pareigūnui. Pirmininkas nebalsuoja dėl Jungtinio patariamojo komiteto sprendimų, išskyrus tuos atvejus, kai sprendžiami procedūriniai klausimai ir tada, kai balsai pasiskirsto po lygiai.

5.   Dėl neišmanymo atleistas pareigūnas 6 dalyje nustatytu laikotarpiu turi teisę gauti mėnesinę išeitinę pašalpą, lygią AST 1 lygio pirmos pakopos pareigūno baziniam darbo užmokesčiui. Tuo pačiu laikotarpiu pareigūnas taip pat turi teisę gauti 67 straipsnyje numatytas išmokas šeimai. Namų ūkio išmoka skaičiuojama pagal AST 1 lygio pareigūno bazinį mėnesinį darbo užmokestį, kaip numatyta VII priedo 1 straipsnyje.

Išmoka nemokama, jei pareigūnas atsistatydina pradėjus 1 ir 2 dalyje numatytos procedūros veiksmus, arba, jeigu jis turi teisę iš karto gauti visos pensijos išmoką. Jeigu pagal valstybinę bedarbio pašalpų mokėjimo sistemą jam priklauso bedarbio pašalpa, tos pašalpos suma atimama iš minėtos išmokos.

6.   Laikotarpis, kuriuo mokamos 5 dalyje nurodytos išmokos, yra:

| a) | trys mėnesiai, jeigu pareigūno darbo stažas tarnyboje tą dieną, kai priimtas sprendimas dėl atleidimo, yra mažiau nei penkeri metai; |
| --- | --- |

a)

trys mėnesiai, jeigu pareigūno darbo stažas tarnyboje tą dieną, kai priimtas sprendimas dėl atleidimo, yra mažiau nei penkeri metai;

| b) | šeši mėnesiai, jeigu pareigūnas jau dirba ne mažiau kaip penkerius metus, tačiau mažiau kaip 10 metų; |
| --- | --- |

b)

šeši mėnesiai, jeigu pareigūnas jau dirba ne mažiau kaip penkerius metus, tačiau mažiau kaip 10 metų;

| c) | devyni mėnesiai, jeigu pareigūnas tarnyboje dirba ne mažiau kaip 10 metų, tačiau mažiau kaip 20 metų; |
| --- | --- |

c)

devyni mėnesiai, jeigu pareigūnas tarnyboje dirba ne mažiau kaip 10 metų, tačiau mažiau kaip 20 metų;

| d) | 12 mėnesių, jeigu pareigūnas tarnyboje dirba mažiausiai 20 metų. |
| --- | --- |

d)

12 mėnesių, jeigu pareigūnas tarnyboje dirba mažiausiai 20 metų.

7.   Pareigūnai, kurių pareigos buvo pažemintos dėl neišmanymo, po šešerių metų laikotarpio gali paprašyti iš jų asmens bylų pašalinti visas nuorodas apie tą priemonę.

8.   Pareigūnai turi teisę gauti kompensaciją už pagrįstas išlaidas, kurias jie patyrė savo iniciatyva procedūrinių veiksmų metu, įskaitant ir mokestį, sumokėtą institucijai nepriklausančiam patarėjui gynybos klausimais, kai šiame straipsnyje numatyta procedūra baigiama nepriėmus sprendimo dėl pareigūno atleidimo arba jo pareigų pažeminimo.“;

| 32) | 52 straipsnis pakeičiamas taip:
  „52 straipsnis
  Nedarant poveikio 50 straipsniui, pareigūnas išleidžiamas į pensiją:






  a) | arba automatiškai, paskutinę mėnesio, kurį jam sukanka 66 metai, dieną, arba |
| --- | --- | --- |

32)

52 straipsnis pakeičiamas taip:

„52 straipsnis

Nedarant poveikio 50 straipsniui, pareigūnas išleidžiamas į pensiją:

a)

arba automatiškai, paskutinę mėnesio, kurį jam sukanka 66 metai, dieną, arba

| b) | jo paties prašymu mėnesio, kuriam buvo pateiktas prašymas, paskutinę dieną, jeigu jis sulaukė pensinio amžiaus arba jeigu jam yra daugiau kaip 58 metai, bet jis dar nesulaukė pensinio amžiaus, ir jis atitinka kriterijus, pagal kuriuos pensija pradedama mokėti iš karto, kaip numatyta VIII priedo 9 straipsnyje. Pagal analogiją taikomas 48 straipsnio antros pastraipos antrasis sakinys. |
| --- | --- |

b)

jo paties prašymu mėnesio, kuriam buvo pateiktas prašymas, paskutinę dieną, jeigu jis sulaukė pensinio amžiaus arba jeigu jam yra daugiau kaip 58 metai, bet jis dar nesulaukė pensinio amžiaus, ir jis atitinka kriterijus, pagal kuriuos pensija pradedama mokėti iš karto, kaip numatyta VIII priedo 9 straipsnyje. Pagal analogiją taikomas 48 straipsnio antros pastraipos antrasis sakinys.

Tačiau pareigūnas gali savo paties prašymu ir jei, paskyrimų tarnybos nuomone, tai pateisinama tarnybos interesais, tęsti tarnybą iki 67 metų amžiaus arba išimties tvarka iki 70 metų. Tokiu atveju jis savaime išeina į pensiją paskutinę mėnesio, kurį jam sukanka tiek metų, dieną.

Jei paskyrimų tarnyba nusprendžia leisti tęsti pareigūnui tarnybą po 66 metų, tas leidimas suteikiamas ne ilgiau kaip vieniems metams. Jis gali būti atnaujintas pareigūno prašymu.“

| 33) | 55 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | pastraipos sunumeruojamos; |
| --- | --- | --- |

33)

55 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

pastraipos sunumeruojamos;

| b) | antros pastraipos pirmasis sakinys pakeičiamas taip:
  „Įprastinė darbo savaitė yra 40–42 valandos, darbo dienos valandas turi nustatyti paskyrimų tarnyba.“; |
| --- | --- |

b)

antros pastraipos pirmasis sakinys pakeičiamas taip:

„Įprastinė darbo savaitė yra 40–42 valandos, darbo dienos valandas turi nustatyti paskyrimų tarnyba.“;

| c) | trečios pastraipos antrasis sakinys pakeičiamas taip:
  „Kiekvienos institucijos paskyrimų tarnyba, pasikonsultavusi su Personalo komitetu, nustato išsamias šios dalies taikymo taisykles.“; |
| --- | --- |

c)

trečios pastraipos antrasis sakinys pakeičiamas taip:

„Kiekvienos institucijos paskyrimų tarnyba, pasikonsultavusi su Personalo komitetu, nustato išsamias šios dalies taikymo taisykles.“;

| d) | papildoma šia dalimi:
  „4.   Kiekvienos institucijos paskyrimų tarnyba gali įvesti lankstų darbo grafiką. Dirbant pagal tą grafiką AD/AST 9 ir aukštesnės kategorijos pareigūnams nesuteikiamas leidimas nedirbti visą darbo dieną. Ta tvarka netaikoma pareigūnams, kuriems taikomos 44 straipsnio antros pastraipos nuostatos. Tie pareigūnai savo darbo laiką tvarko remdamiesi susitarimais su savo vadovais.“ |
| --- | --- |

d)

papildoma šia dalimi:

„4.   Kiekvienos institucijos paskyrimų tarnyba gali įvesti lankstų darbo grafiką. Dirbant pagal tą grafiką AD/AST 9 ir aukštesnės kategorijos pareigūnams nesuteikiamas leidimas nedirbti visą darbo dieną. Ta tvarka netaikoma pareigūnams, kuriems taikomos 44 straipsnio antros pastraipos nuostatos. Tie pareigūnai savo darbo laiką tvarko remdamiesi susitarimais su savo vadovais.“

| 34) | 55a straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Leidimas pareigūnui gali būti suteiktas tokiais atvejais:






  a) | išlaikomo vaiko iki 9 metų amžiaus priežiūra, |
| --- | --- | --- |

34)

55a straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Leidimas pareigūnui gali būti suteiktas tokiais atvejais:

a)

išlaikomo vaiko iki 9 metų amžiaus priežiūra,

| b) | išlaikomo 9–12 metų amžiaus vaiko priežiūra, jeigu darbo laikas sutrumpinamas ne daugiau kaip 20 % įprasto darbo laiko, |
| --- | --- |

b)

išlaikomo 9–12 metų amžiaus vaiko priežiūra, jeigu darbo laikas sutrumpinamas ne daugiau kaip 20 % įprasto darbo laiko,

| c) | išlaikomo vaiko priežiūra, kol jam sukanka 14 metų, jeigu pareigūnas yra vieniša motina arba tėvas, |
| --- | --- |

c)

išlaikomo vaiko priežiūra, kol jam sukanka 14 metų, jeigu pareigūnas yra vieniša motina arba tėvas,

| d) | itin didelių sunkumų atvejais – išlaikomo vaiko priežiūrai, kol jam sukanka 14 metų, jeigu darbo laikas sutrumpinamas ne daugiau kaip 5 % įprasto darbo laiko. Tokiais atvejais IVa priedo 3 straipsnio pirmos dvi pastraipos netaikomos. Jeigu abu tėvai dirba Sąjungos tarnyboje, teisė į sutrumpintą darbo laiką suteikiama tik vienam iš tėvų, |
| --- | --- |

d)

itin didelių sunkumų atvejais – išlaikomo vaiko priežiūrai, kol jam sukanka 14 metų, jeigu darbo laikas sutrumpinamas ne daugiau kaip 5 % įprasto darbo laiko. Tokiais atvejais IVa priedo 3 straipsnio pirmos dvi pastraipos netaikomos. Jeigu abu tėvai dirba Sąjungos tarnyboje, teisė į sutrumpintą darbo laiką suteikiama tik vienam iš tėvų,

| e) | rimtai sergančio ar neįgalaus sutuoktinio, tėvų, senelių, prosenelių, vaikų, anūkų, brolių ar seserų priežiūra, |
| --- | --- |

e)

rimtai sergančio ar neįgalaus sutuoktinio, tėvų, senelių, prosenelių, vaikų, anūkų, brolių ar seserų priežiūra,

| f) | dalyvavimas tolesniuose mokymuose, arba |
| --- | --- |

f)

dalyvavimas tolesniuose mokymuose, arba

| g) | sulaukus 58 metų, per paskutinius trejus metus iki pareigūnui sulaukiant pensinio amžiaus. |
| --- | --- |

g)

sulaukus 58 metų, per paskutinius trejus metus iki pareigūnui sulaukiant pensinio amžiaus.

Jeigu sutrumpinto darbo laiko prašoma norint dalyvauti tolesniuose mokymuose arba per paskutinius trejus metus iki pareigūnui sulaukiant pensinio amžiaus, bet ne anksčiau kaip sulaukus 58 metų, paskyrimų tarnyba gali neduoti leidimo arba atidėti jo įsigaliojimo datą tik išskirtinėmis aplinkybėmis ir dėl svarbių tarnybinių priežasčių.

Jeigu tokia teise gauti leidimą pasinaudojama tam, kad būtų galima prižiūrėti rimtai sergantį sutuoktinį, aukštutinės ar žemutinės giminystės linijos giminaitį, brolius ar seseris, arba tam, kad būtų galima dalyvauti tolesniuose mokymuose, bendra tokių laikotarpių trukmė neviršija penkerių metų per visą pareigūno tarnybos laikotarpį.“;

| 35) | 56 straipsnio trečioji pastraipa pakeičiama taip:
  „Kaip numatyta VI priede, SC 1–SC 6 lygių ir AST 1–AST 4 lygių pareigūnai už išdirbtus viršvalandžius turi teisę gauti kompensuojamąsias atostogas arba atlygį, jei dėl tarnybos reikalavimų negali gauti kompensuojamųjų atostogų per du mėnesius, einančius po to mėnesio, kurį buvo dirbami viršvalandžiai.“; |
| --- | --- |

35)

56 straipsnio trečioji pastraipa pakeičiama taip:

„Kaip numatyta VI priede, SC 1–SC 6 lygių ir AST 1–AST 4 lygių pareigūnai už išdirbtus viršvalandžius turi teisę gauti kompensuojamąsias atostogas arba atlygį, jei dėl tarnybos reikalavimų negali gauti kompensuojamųjų atostogų per du mėnesius, einančius po to mėnesio, kurį buvo dirbami viršvalandžiai.“;

| 36) | 56a straipsnio antroji pastraipa pakeičiama taip:
  „Pasikonsultavus su Tarnybos nuostatų komitetu, Komisija deleguotaisiais aktais pagal 111 ir 112 straipsnius nustato teisę gauti tokias išmokas turinčių pareigūnų kategorijas, išmokų skyrimo sąlygas ir jų dydžius.“; |
| --- | --- |

36)

56a straipsnio antroji pastraipa pakeičiama taip:

„Pasikonsultavus su Tarnybos nuostatų komitetu, Komisija deleguotaisiais aktais pagal 111 ir 112 straipsnius nustato teisę gauti tokias išmokas turinčių pareigūnų kategorijas, išmokų skyrimo sąlygas ir jų dydžius.“;

| 37) | 56b straipsnio antroji pastraipa pakeičiama taip:
  „Pasikonsultavus su Tarnybos nuostatų komitetu, Komisija deleguotaisiais aktais pagal 111 ir 112 straipsnius nustato teisę gauti tokias išmokas turinčių pareigūnų kategorijas, išmokų skyrimo sąlygas ir jų dydžius.“; |
| --- | --- |

37)

56b straipsnio antroji pastraipa pakeičiama taip:

„Pasikonsultavus su Tarnybos nuostatų komitetu, Komisija deleguotaisiais aktais pagal 111 ir 112 straipsnius nustato teisę gauti tokias išmokas turinčių pareigūnų kategorijas, išmokų skyrimo sąlygas ir jų dydžius.“;

| 38) | 56c straipsnio antroji pastraipa pakeičiama taip:
  „Pasikonsultavus su Tarnybos nuostatų komitetu, Komisija deleguotaisiais aktais pagal 111 ir 112 straipsnius nustato teisę gauti specialias išmokas turinčių pareigūnų kategorijas, išmokų skyrimo sąlygas ir jų dydžius.“; |
| --- | --- |

38)

56c straipsnio antroji pastraipa pakeičiama taip:

„Pasikonsultavus su Tarnybos nuostatų komitetu, Komisija deleguotaisiais aktais pagal 111 ir 112 straipsnius nustato teisę gauti specialias išmokas turinčių pareigūnų kategorijas, išmokų skyrimo sąlygas ir jų dydžius.“;

| 39) | 57 straipsnio pirmojoje pastraipoje žodis „institucijos“ pakeičiamas žodžiais „institucijų paskyrimų tarnybos“; |
| --- | --- |

39)

57 straipsnio pirmojoje pastraipoje žodis „institucijos“ pakeičiamas žodžiais „institucijų paskyrimų tarnybos“;

| 40) | 58 straipsnis pakeičiamas taip:
  „58 straipsnis
  Be 57 straipsnyje numatytų atostogų, nėščiosios, pateikusios medicininę pažymą, turi teisę gauti 20 savaičių atostogų. Atostogos prasideda ne anksčiau kaip likus šešioms savaitėms iki numatytos gimdymo datos, nurodytos pažymoje, ir baigiasi ne anksčiau kaip praėjus 14 savaičių po gimdymo dienos. Jei gimsta daugiau kaip vienas vaikas arba jeigu gimdymas priešlaikinis ar gimsta neįgalus arba sunkia liga sergantis vaikas, atostogų trukmė yra 24 savaitės. Šioje nuostatoje priešlaikinis gimdymas yra gimdymas nepasibaigus 34 nėštumo savaitei.“; |
| --- | --- |

40)

58 straipsnis pakeičiamas taip:

„58 straipsnis

Be 57 straipsnyje numatytų atostogų, nėščiosios, pateikusios medicininę pažymą, turi teisę gauti 20 savaičių atostogų. Atostogos prasideda ne anksčiau kaip likus šešioms savaitėms iki numatytos gimdymo datos, nurodytos pažymoje, ir baigiasi ne anksčiau kaip praėjus 14 savaičių po gimdymo dienos. Jei gimsta daugiau kaip vienas vaikas arba jeigu gimdymas priešlaikinis ar gimsta neįgalus arba sunkia liga sergantis vaikas, atostogų trukmė yra 24 savaitės. Šioje nuostatoje priešlaikinis gimdymas yra gimdymas nepasibaigus 34 nėštumo savaitei.“;

| 41) | 61 straipsnis pakeičiamas taip:
  „61 straipsnis
  Valstybinių švenčių sąrašai sudaromi Sąjungos institucijų paskyrimų tarnybų susitarimu pasikonsultavus su Tarnybos nuostatų komitetu.“; |
| --- | --- |

41)

61 straipsnis pakeičiamas taip:

„61 straipsnis

Valstybinių švenčių sąrašai sudaromi Sąjungos institucijų paskyrimų tarnybų susitarimu pasikonsultavus su Tarnybos nuostatų komitetu.“;

| 42) | 63 straipsnis pakeičiamas taip:
  „63 straipsnis
  Pareigūno atlyginimas nurodomas eurais. Jis išmokamas šalies, kurioje pareigūnas vykdo savo pareigas, valiuta arba eurais.
  Kita valiuta nei eurais mokamas atlyginimas apskaičiuojamas remiantis valiutų kursais, taikomais tų metų liepos 1 d. vykdant Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą.
  Kiekvienais metais valiutos kursas tikslinamas atgaline data 65 straipsnyje numatyto atlyginimo tikslinimo metu.“; |
| --- | --- |

42)

63 straipsnis pakeičiamas taip:

„63 straipsnis

Pareigūno atlyginimas nurodomas eurais. Jis išmokamas šalies, kurioje pareigūnas vykdo savo pareigas, valiuta arba eurais.

Kita valiuta nei eurais mokamas atlyginimas apskaičiuojamas remiantis valiutų kursais, taikomais tų metų liepos 1 d. vykdant Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą.

Kiekvienais metais valiutos kursas tikslinamas atgaline data 65 straipsnyje numatyto atlyginimo tikslinimo metu.“;

| 43) | 64 straipsnis pakeičiamas taip:
  „64 straipsnis
  Eurais nurodytam pareigūno atlyginimui, atėmus šiuose Tarnybos nuostatuose arba įgyvendinimo taisyklėse nustatytus privalomus atskaitymus, taikomas korekcinis koeficientas, kuris yra didesnis kaip 100 %, mažesnis kaip 100 % arba lygus 100 %, atsižvelgiant į gyvenimo sąlygas įvairiose įdarbinimo vietose.
  Korekciniai koeficientai nustatomi ar atšaukiami bei kasmet tikslinami remiantis XI priedo nuostatomis. Tikslinant koeficientus visos vertės laikomos pamatinėmis vertėmis. Komisija skelbia patikslintas vertes Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje informavimo tikslais praėjus dviem savaitėms nuo patikslinimo dienos.
  Belgijoje ir Liuksemburge korekcinis koeficientas netaikomas, nes tos įdarbinimo vietos yra daugumos institucijų pagrindinės darbo ir būstinės vietos ir todėl jos kaip orientacinės vietos yra ypatingos svarbos.“ |
| --- | --- |

43)

64 straipsnis pakeičiamas taip:

„64 straipsnis

Eurais nurodytam pareigūno atlyginimui, atėmus šiuose Tarnybos nuostatuose arba įgyvendinimo taisyklėse nustatytus privalomus atskaitymus, taikomas korekcinis koeficientas, kuris yra didesnis kaip 100 %, mažesnis kaip 100 % arba lygus 100 %, atsižvelgiant į gyvenimo sąlygas įvairiose įdarbinimo vietose.

Korekciniai koeficientai nustatomi ar atšaukiami bei kasmet tikslinami remiantis XI priedo nuostatomis. Tikslinant koeficientus visos vertės laikomos pamatinėmis vertėmis. Komisija skelbia patikslintas vertes Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje informavimo tikslais praėjus dviem savaitėms nuo patikslinimo dienos.

Belgijoje ir Liuksemburge korekcinis koeficientas netaikomas, nes tos įdarbinimo vietos yra daugumos institucijų pagrindinės darbo ir būstinės vietos ir todėl jos kaip orientacinės vietos yra ypatingos svarbos.“

| 44) | 65 straipsnis pakeičiamas taip:
  „65 straipsnis
  1.   Kasmet Europos Sąjungos pareigūnų ir kitų tarnautojų atlyginimai atnaujinami atsižvelgiant į Sąjungos ekonomikos ir socialinę politiką. Ypatingai atsižvelgiama į bet kokį darbo užmokesčių padidėjimą valstybių narių viešojoje tarnyboje ir į priėmimo į darbą poreikius. Darbo užmokesčiai atnaujinami remiantis XI priedu. Atsižvelgiant į Komisijos ataskaitą, pagrįstą remiantis susitarimu su valstybių narių nacionalinėmis statistikos tarnybomis Europos Sąjungos statistikos tarnybos parengtais statistiniais duomenimis, atnaujinama iki kiekvienų metų pabaigos; statistiniai duomenys atspindi padėtį liepos 1 d. kiekvienoje valstybėje narėje. Toje ataskaitoje pateikiami duomenys, susiję su biudžeto poveikiu Sąjungos pareigūnų atlyginimams ir pensijoms. Ji pateikiama Europos Parlamentui ir Tarybai.
  Sumos, nurodytos Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 42a straipsnio antrojoje ir trečiojoje pastraipose, 66 ir 69 straipsniuose, VII priedo 1 straipsnio 1 dalyje, 2 straipsnio 1 dalyje, 3 straipsnio 1 ir 2 dalyse, 4 straipsnio 1 dalyje, 7 straipsnio 2 dalyje, 8 straipsnio 2 dalyje, 10 straipsnio 1 dalyje ir XIII priedo 8 straipsnio 2 dalyje, pagal XIII priedo 18 straipsnio 1 dalį atnaujintinos sumos, nurodytos VII priedo 4a straipsnyje, sumos, nurodytos 24 straipsnio 3 dalyje, 28a straipsnio 3 dalies antrojoje pastraipoje, 28a straipsnio 7 dalyje, 93 straipsnyje, 94 straipsnyje, 96 straipsnio 3 dalies antrojoje pastraipoje ir 96 straipsnio 7 dalyje, 133, 134 ir 136 straipsniuose, sumos, nurodytos Tarybos reglamento (EAPB, EEB, Euratomas) Nr. 300/76 (6) 1 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje, ir sumoms taikomas koeficientas, nurodytas Tarybos reglamento (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 260/68 (7) 4 straipsnyje, kasmet tikslinami remiantis XI priedu. Komisija skelbia atnaujintas sumas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje per dvi savaites nuo tokio atnaujinimo dienos informavimo tikslais.
  2.   Jeigu iš esmės pasikeičia pragyvenimo išlaidos, 1 dalyje nurodytos sumos ir 64 straipsnyje nurodyti korekciniai koeficientai atnaujinami remiantis XI priedu. Komisija skelbia atnaujintas sumas ir korekcinius koeficientus Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje informavimo tikslais praėjus dviem savaitėms nuo atnaujinimo.
  3.   1 ir 2 dalyje nurodytos sumos ir 64 straipsnyje nurodyti korekciniai koeficientai suprantami kaip sumos ir koeficientai, kurių tikroji vertė tam tikru laiko momentu turi būti atnaujinta netaikant kito teisės akto.
  4.   Nedarant poveikio XI priedo 3 straipsnio 5 ir 6 dalių taikymui 2013 ir 2014 m. nebus daromas joks 1 ir 2 dalyse nurodytas atnaujinimas. |
| --- | --- |

44)

65 straipsnis pakeičiamas taip:

„65 straipsnis

1.   Kasmet Europos Sąjungos pareigūnų ir kitų tarnautojų atlyginimai atnaujinami atsižvelgiant į Sąjungos ekonomikos ir socialinę politiką. Ypatingai atsižvelgiama į bet kokį darbo užmokesčių padidėjimą valstybių narių viešojoje tarnyboje ir į priėmimo į darbą poreikius. Darbo užmokesčiai atnaujinami remiantis XI priedu. Atsižvelgiant į Komisijos ataskaitą, pagrįstą remiantis susitarimu su valstybių narių nacionalinėmis statistikos tarnybomis Europos Sąjungos statistikos tarnybos parengtais statistiniais duomenimis, atnaujinama iki kiekvienų metų pabaigos; statistiniai duomenys atspindi padėtį liepos 1 d. kiekvienoje valstybėje narėje. Toje ataskaitoje pateikiami duomenys, susiję su biudžeto poveikiu Sąjungos pareigūnų atlyginimams ir pensijoms. Ji pateikiama Europos Parlamentui ir Tarybai.

Sumos, nurodytos Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 42a straipsnio antrojoje ir trečiojoje pastraipose, 66 ir 69 straipsniuose, VII priedo 1 straipsnio 1 dalyje, 2 straipsnio 1 dalyje, 3 straipsnio 1 ir 2 dalyse, 4 straipsnio 1 dalyje, 7 straipsnio 2 dalyje, 8 straipsnio 2 dalyje, 10 straipsnio 1 dalyje ir XIII priedo 8 straipsnio 2 dalyje, pagal XIII priedo 18 straipsnio 1 dalį atnaujintinos sumos, nurodytos VII priedo 4a straipsnyje, sumos, nurodytos 24 straipsnio 3 dalyje, 28a straipsnio 3 dalies antrojoje pastraipoje, 28a straipsnio 7 dalyje, 93 straipsnyje, 94 straipsnyje, 96 straipsnio 3 dalies antrojoje pastraipoje ir 96 straipsnio 7 dalyje, 133, 134 ir 136 straipsniuose, sumos, nurodytos Tarybos reglamento (EAPB, EEB, Euratomas) Nr. 300/76 (6) 1 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje, ir sumoms taikomas koeficientas, nurodytas Tarybos reglamento (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 260/68 (7) 4 straipsnyje, kasmet tikslinami remiantis XI priedu. Komisija skelbia atnaujintas sumas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje per dvi savaites nuo tokio atnaujinimo dienos informavimo tikslais.

2.   Jeigu iš esmės pasikeičia pragyvenimo išlaidos, 1 dalyje nurodytos sumos ir 64 straipsnyje nurodyti korekciniai koeficientai atnaujinami remiantis XI priedu. Komisija skelbia atnaujintas sumas ir korekcinius koeficientus Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje informavimo tikslais praėjus dviem savaitėms nuo atnaujinimo.

3.   1 ir 2 dalyje nurodytos sumos ir 64 straipsnyje nurodyti korekciniai koeficientai suprantami kaip sumos ir koeficientai, kurių tikroji vertė tam tikru laiko momentu turi būti atnaujinta netaikant kito teisės akto.

4.   Nedarant poveikio XI priedo 3 straipsnio 5 ir 6 dalių taikymui 2013 ir 2014 m. nebus daromas joks 1 ir 2 dalyse nurodytas atnaujinimas.

| 45) | 66 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | pirmosios pastraipos įžanginis sakinys pakeičiamas taip:
  „AD ir AST pareigų grupių kiekvieno lygio ir pakopos personalo baziniai mėnesiniai darbo užmokesčiai nustatomi pagal šią lentelę:“ |
| --- | --- | --- |

45)

66 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

pirmosios pastraipos įžanginis sakinys pakeičiamas taip:

„AD ir AST pareigų grupių kiekvieno lygio ir pakopos personalo baziniai mėnesiniai darbo užmokesčiai nustatomi pagal šią lentelę:“

| b) | papildoma šia dalimi:
  „AST/SC pareigų grupės kiekvieno lygio ir pakopos personalo baziniai mėnesiniai darbo užmokesčiai nustatomi pagal šią lentelę: | Pakopa |
| --- | --- | --- |
| Lygis | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| SC 6 | 4 349,59 | 4 532,36 | 4 722,82 | 4 854,21 | 4 921,28 |
| SC 5 | 3 844,31 | 4 005,85 | 4 174,78 | 4 290,31 | 4 349,59 |
| SC 4 | 3 397,73 | 3 540,50 | 3 689,28 | 3 791,92 | 3 844,31 |
| SC 3 | 3 003,02 | 3 129,21 | 3 260,71 | 3 351,42 | 3 397,73 |
| SC 2 | 2 654,17 | 2 765,70 | 2 881,92 | 2 962,10 | 3 003,02 |
| SC 1 | 2 345,84 | 2 444,41 | 2 547,14 | 2 617,99 | 2 654,17“; |

b)

papildoma šia dalimi:

„AST/SC pareigų grupės kiekvieno lygio ir pakopos personalo baziniai mėnesiniai darbo užmokesčiai nustatomi pagal šią lentelę:

Pakopa

Lygis

1

2

3

4

5

SC 6

4 349,59

4 532,36

4 722,82

4 854,21

4 921,28

SC 5

3 844,31

4 005,85

4 174,78

4 290,31

4 349,59

SC 4

3 397,73

3 540,50

3 689,28

3 791,92

3 844,31

SC 3

3 003,02

3 129,21

3 260,71

3 351,42

3 397,73

SC 2

2 654,17

2 765,70

2 881,92

2 962,10

3 003,02

SC 1

2 345,84

2 444,41

2 547,14

2 617,99

2 654,17“;

| 46) | 66a straipsnis pakeičiamas taip:
  „66a straipsnis
  1.   Nukrypstant nuo Reglamento (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 260/68 3 straipsnio 1 dalies ir, nedarant poveikio 65 straipsnio 3 daliai, siekiant atsižvelgti į metodo taikymą pareigūnų atlyginimams ir pensijoms atnaujinti, nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2023 m. gruodžio 31 d. atlyginimui, kurį Sąjunga moka faktiškai dirbančiam personalui, taikoma laikinoji priemonė – vadinamasis solidarumo mokestis.
  2.   Solidarumo mokesčio tarifas, taikomas 3 dalyje nustatytai bazei, yra 6 proc. Tačiau AD 15 lygio 2 pakopos ir tolesnių lygių bei pakopų pareigūnams taikomas 7 proc. tarifas.






  3. | a) | Solidarumo mokesčio bazė yra bazinis darbo užmokestis, pagal kurį skaičiuojamas atlyginimas, atėmus:






  i) | socialinio draudimo ir pensijų įmokas bei mokesčius, kuriuos to paties lygio ir pakopos pareigūnas, neturintis išlaikytinių, kaip apibrėžta VII priedo 2 straipsnyje, turi mokėti prieš solidarumo mokestį, ir |
| --- | --- | --- | --- | --- |

46)

66a straipsnis pakeičiamas taip:

„66a straipsnis

1.   Nukrypstant nuo Reglamento (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 260/68 3 straipsnio 1 dalies ir, nedarant poveikio 65 straipsnio 3 daliai, siekiant atsižvelgti į metodo taikymą pareigūnų atlyginimams ir pensijoms atnaujinti, nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2023 m. gruodžio 31 d. atlyginimui, kurį Sąjunga moka faktiškai dirbančiam personalui, taikoma laikinoji priemonė – vadinamasis solidarumo mokestis.

2.   Solidarumo mokesčio tarifas, taikomas 3 dalyje nustatytai bazei, yra 6 proc. Tačiau AD 15 lygio 2 pakopos ir tolesnių lygių bei pakopų pareigūnams taikomas 7 proc. tarifas.

3.

a)

Solidarumo mokesčio bazė yra bazinis darbo užmokestis, pagal kurį skaičiuojamas atlyginimas, atėmus:

i)

socialinio draudimo ir pensijų įmokas bei mokesčius, kuriuos to paties lygio ir pakopos pareigūnas, neturintis išlaikytinių, kaip apibrėžta VII priedo 2 straipsnyje, turi mokėti prieš solidarumo mokestį, ir

| ii) | AST 1 lygio 1 pakopos pareigūno baziniam darbo užmokesčiui lygią sumą. |
| --- | --- |

ii)

AST 1 lygio 1 pakopos pareigūno baziniam darbo užmokesčiui lygią sumą.

b)

Sudėtinės dalys, naudojamos nustatant solidarumo mokesčio bazę, išreiškiamos eurais ir nustatoma jų svertinė vertė pagal 100 dalių skalę.

4.   Solidarumo mokestis išskaičiuojamas kiekvieną mėnesį išmokant atlyginimą; surinktos lėšos įtraukiamos į bendrą Europos Sąjungos biudžetą kaip pajamos.“;

| 47) | 67 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Išmoka vaikui išlaikyti specialiu motyvuotu paskyrimų tarnybos sprendimu gali būti padvigubinta remiantis medicinos įstaigų išduotais dokumentais, įrodančiais, kad vaikas turi negalią arba serga ilgalaike liga, dėl kurių pareigūnas patiria daug išlaidų.“; |
| --- | --- |

47)

67 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Išmoka vaikui išlaikyti specialiu motyvuotu paskyrimų tarnybos sprendimu gali būti padvigubinta remiantis medicinos įstaigų išduotais dokumentais, įrodančiais, kad vaikas turi negalią arba serga ilgalaike liga, dėl kurių pareigūnas patiria daug išlaidų.“;

| 48) | 72 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalies pirmos pastraipos pirmajame sakinyje ir 1 dalies trečiojoje pastraipoje žodžiai „institucijų“ ir „institucijos“ pakeičiami žodžiais „institucijų paskyrimų tarnybų“ ir „institucijų paskyrimų tarnybos“; |
| --- | --- | --- |

48)

72 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalies pirmos pastraipos pirmajame sakinyje ir 1 dalies trečiojoje pastraipoje žodžiai „institucijų“ ir „institucijos“ pakeičiami žodžiais „institucijų paskyrimų tarnybų“ ir „institucijų paskyrimų tarnybos“;

| b) | 2 dalyje žodžiai „63 metai“ pakeičiami žodžiais „pensinis amžius“; |
| --- | --- |

b)

2 dalyje žodžiai „63 metai“ pakeičiami žodžiais „pensinis amžius“;

| c) | 2a dalies i ir ii punktuose žodžiai „63 metai“ pakeičiami žodžiais „pensinis amžius“; |
| --- | --- |

c)

2a dalies i ir ii punktuose žodžiai „63 metai“ pakeičiami žodžiais „pensinis amžius“;

| d) | 2b dalyje žodžiai „1 lygio“ pakeičiami žodžiais „AST 1 lygio“; |
| --- | --- |

d)

2b dalyje žodžiai „1 lygio“ pakeičiami žodžiais „AST 1 lygio“;

| 49) | 73 straipsnio 1 dalyje žodis „institucijų“ pakeičiamas žodžiais „institucijų paskyrimų tarnybų“; |
| --- | --- |

49)

73 straipsnio 1 dalyje žodis „institucijų“ pakeičiamas žodžiais „institucijų paskyrimų tarnybų“;

| 50) | 76a straipsnio antrajame sakinyje žodis „institucijos“ pakeičiamas žodžiais „institucijų paskyrimų tarnybos“; |
| --- | --- |

50)

76a straipsnio antrajame sakinyje žodis „institucijos“ pakeičiamas žodžiais „institucijų paskyrimų tarnybos“;

| 51) | 77 straipsnis pakeičiamas taip:
  „77 straipsnis
  Pareigūnas, turintis ne mažesnį kaip 10 metų tarnybos stažą, turi teisę gauti ištarnauto laiko pensiją. Tačiau jei pareigūnui sukako daugiau metų nei pensinis amžius, jei nebuvo galima jo grąžinti į tarnybą jam esant rezerve arba atsistatydinant tarnybos labui, jis turi teisę gauti tokią pensiją nepriklausomai nuo stažo.
  Didžiausia senatvės pensija siekia 70 % paskutinės kategorijos, kuriai pareigūnas buvo priskirtas bent vienerius metus, paskutinės bazinės algos. 1,80 % to paskutinio bazinio darbo užmokesčio pareigūnui mokama už kiekvienus tarnybos metus, skaičiuojamus VIII straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka.
  Tačiau pareigūnai, dirbę Europos Sąjungos sutartyje ar Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo numatytas pareigas einančių asmenų, vienos iš Sąjungos institucijų ar organų išrinkto pirmininko arba vienos iš Europos Parlamento frakcijų išrinkto pirmininko padėjėjais, už einant tas pareigas išdirbtus pensinio stažo metus turi teisę į pensiją, apskaičiuojamą pagal paskutinį tuo metu gautą bazinį darbo užmokestį, jei gautas bazinis darbo užmokestis yra didesnis už darbo užmokestį, pagal kurį apskaičiuojama pensija pagal šio straipsnio antrą pastraipą.
  Ištarnauto laiko pensija neturi būti mažesnė kaip 4 % minimalaus gyvenimo lygio už kiekvienus tarnybos metus.
  Pensinis amžius yra 66 metai.
  Pensinis amžius įvertinamas kiekvienais metais pradedant 2014 m. sausio 1 d. remiantis Komisijos Europos Parlamentui ir Tarybai pateikta ataskaita. Ataskaitoje visų pirma nagrinėjama, kaip kito valstybių narių darbuotojų pensinis amžius ir Europos institucijų pareigūnų tikėtina gyvenimo trukmė.
  Prireikus Komisija, atkreipdama ypatingą dėmesį į pokyčius valstybėse narėse, pateikia pasiūlymą, kuriuo atsižvelgiant į tą ataskaitą keičiamas pensinis amžius“; |
| --- | --- |

51)

77 straipsnis pakeičiamas taip:

„77 straipsnis

Pareigūnas, turintis ne mažesnį kaip 10 metų tarnybos stažą, turi teisę gauti ištarnauto laiko pensiją. Tačiau jei pareigūnui sukako daugiau metų nei pensinis amžius, jei nebuvo galima jo grąžinti į tarnybą jam esant rezerve arba atsistatydinant tarnybos labui, jis turi teisę gauti tokią pensiją nepriklausomai nuo stažo.

Didžiausia senatvės pensija siekia 70 % paskutinės kategorijos, kuriai pareigūnas buvo priskirtas bent vienerius metus, paskutinės bazinės algos. 1,80 % to paskutinio bazinio darbo užmokesčio pareigūnui mokama už kiekvienus tarnybos metus, skaičiuojamus VIII straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka.

Tačiau pareigūnai, dirbę Europos Sąjungos sutartyje ar Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo numatytas pareigas einančių asmenų, vienos iš Sąjungos institucijų ar organų išrinkto pirmininko arba vienos iš Europos Parlamento frakcijų išrinkto pirmininko padėjėjais, už einant tas pareigas išdirbtus pensinio stažo metus turi teisę į pensiją, apskaičiuojamą pagal paskutinį tuo metu gautą bazinį darbo užmokestį, jei gautas bazinis darbo užmokestis yra didesnis už darbo užmokestį, pagal kurį apskaičiuojama pensija pagal šio straipsnio antrą pastraipą.

Ištarnauto laiko pensija neturi būti mažesnė kaip 4 % minimalaus gyvenimo lygio už kiekvienus tarnybos metus.

Pensinis amžius yra 66 metai.

Pensinis amžius įvertinamas kiekvienais metais pradedant 2014 m. sausio 1 d. remiantis Komisijos Europos Parlamentui ir Tarybai pateikta ataskaita. Ataskaitoje visų pirma nagrinėjama, kaip kito valstybių narių darbuotojų pensinis amžius ir Europos institucijų pareigūnų tikėtina gyvenimo trukmė.

Prireikus Komisija, atkreipdama ypatingą dėmesį į pokyčius valstybėse narėse, pateikia pasiūlymą, kuriuo atsižvelgiant į tą ataskaitą keičiamas pensinis amžius“;

| 52) | 78 straipsnis pakeičiamas taip:
  „78 straipsnis
  Jei dėl visiško nuolatinio invalidumo pareigūnas negali atlikti savo pareigų grupę ir postą atitinkančių pareigų, jis turi teisę gauti invalidumo pašalpą VIII priedo 1–16 straipsniuose numatyta tvarka.
  Pagal analogiją 52 straipsnis taikomas invalidumo pašalpos gavėjams. Jeigu invalidumo pašalpos gavėjas išeina į pensiją nesulaukęs 66 metų amžiaus ir nesukaupęs teisių į didžiausią galimą pensiją, taikomos bendrosios taisyklės dėl ištarnauto laiko pensijų. Ištarnauto laiko pensijos dydis apskaičiuojamas pagal darbo užmokestį, nustatytą pareigūno lygiui ir pakopai, kuriuose jis dirbo tuo metu, kai tapo invalidu.
  Invalidumo pašalpa lygi 70 % pareigūno paskutinio bazinio darbo užmokesčio. Tačiau ji negali būti mažesnė, negu minimalus gyvenimo lygis.
  Invalidumo pašalpa kaupiama į pensijų sistemą mokant įmokas, apskaičiuojamas pagal tos pašalpos dydį.
  Jeigu invalidumas atsirado dėl nelaimingo atsitikimo pareigūnui atliekant savo pareigas ar dėl nelaimingo atsitikimo, susijusio su pareigūno pareigomis, dėl profesinės ligos, dėl veiksmų visuomenės labui ar rizikuojant gyvybe gelbstint kitą žmogų, invalidumo pašalpa negali būti mažesnė negu 120 % minimalaus gyvenimo lygio. Be to, tokiais atvejais visa įmokų pagal pensijų sistemą suma mokama iš institucijos ar 1b straipsnyje minėtos įstaigos biudžeto.“; |
| --- | --- |

52)

78 straipsnis pakeičiamas taip:

„78 straipsnis

Jei dėl visiško nuolatinio invalidumo pareigūnas negali atlikti savo pareigų grupę ir postą atitinkančių pareigų, jis turi teisę gauti invalidumo pašalpą VIII priedo 1–16 straipsniuose numatyta tvarka.

Pagal analogiją 52 straipsnis taikomas invalidumo pašalpos gavėjams. Jeigu invalidumo pašalpos gavėjas išeina į pensiją nesulaukęs 66 metų amžiaus ir nesukaupęs teisių į didžiausią galimą pensiją, taikomos bendrosios taisyklės dėl ištarnauto laiko pensijų. Ištarnauto laiko pensijos dydis apskaičiuojamas pagal darbo užmokestį, nustatytą pareigūno lygiui ir pakopai, kuriuose jis dirbo tuo metu, kai tapo invalidu.

Invalidumo pašalpa lygi 70 % pareigūno paskutinio bazinio darbo užmokesčio. Tačiau ji negali būti mažesnė, negu minimalus gyvenimo lygis.

Invalidumo pašalpa kaupiama į pensijų sistemą mokant įmokas, apskaičiuojamas pagal tos pašalpos dydį.

Jeigu invalidumas atsirado dėl nelaimingo atsitikimo pareigūnui atliekant savo pareigas ar dėl nelaimingo atsitikimo, susijusio su pareigūno pareigomis, dėl profesinės ligos, dėl veiksmų visuomenės labui ar rizikuojant gyvybe gelbstint kitą žmogų, invalidumo pašalpa negali būti mažesnė negu 120 % minimalaus gyvenimo lygio. Be to, tokiais atvejais visa įmokų pagal pensijų sistemą suma mokama iš institucijos ar 1b straipsnyje minėtos įstaigos biudžeto.“;

| 53) | 80 straipsnio šešta pastraipa pakeičiama taip:
  „Pirmojoje, antrojoje ir trečiojoje pastraipose numatytos teisės taikomos mirus buvusiam pareigūnui, turėjusiam teisę gauti išmokas pagal Tarnybos nuostatų 50 straipsnį, Tarybos reglamento (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 259/68 (8) 5 straipsnį, Tarybos reglamento (Euratomas, EAPB, EEB) Nr. 2530/72 (9) 3 straipsnį arba Tarybos reglamento (EAPB, EEB, Euratomas) Nr. 1543/73 (10) 3 straipsnį, ir mirus buvusiam pareigūnui, atleistam iš tarnybos prieš jam sukankant pensiniam amžiui ir prašiusiam atidėti jo senatvės pensijos mokėjimą iki pirmosios kalendorinio mėnesio, sekančio po to mėnesio, kurį jam sukanka pensinis amžius, dienos. |
| --- | --- |

53)

80 straipsnio šešta pastraipa pakeičiama taip:

„Pirmojoje, antrojoje ir trečiojoje pastraipose numatytos teisės taikomos mirus buvusiam pareigūnui, turėjusiam teisę gauti išmokas pagal Tarnybos nuostatų 50 straipsnį, Tarybos reglamento (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 259/68 (8) 5 straipsnį, Tarybos reglamento (Euratomas, EAPB, EEB) Nr. 2530/72 (9) 3 straipsnį arba Tarybos reglamento (EAPB, EEB, Euratomas) Nr. 1543/73 (10) 3 straipsnį, ir mirus buvusiam pareigūnui, atleistam iš tarnybos prieš jam sukankant pensiniam amžiui ir prašiusiam atidėti jo senatvės pensijos mokėjimą iki pirmosios kalendorinio mėnesio, sekančio po to mėnesio, kurį jam sukanka pensinis amžius, dienos.

| 54) | 81a straipsnio 1 dalis iš dalies keičiamas taip:






  a) | b punkte žodžiai „65 metai“ pakeičiami žodžiais „66 metai“; |
| --- | --- | --- |

54)

81a straipsnio 1 dalis iš dalies keičiamas taip:

a)

b punkte žodžiai „65 metai“ pakeičiami žodžiais „66 metai“;

| b) | d punktas pakeičiamas taip:






  „d) | mirus iš tarnybos prieš sukankant pensiniam amžiui išėjusiam bei atidėti jo senatvės pensijos mokėjimą iki pirmosios po mėnesio, kurį jam sukaks pensinis amžius, einančio kalendorinio mėnesio dienos prašiusiam buvusiam pareigūnui – senatvės pensijos, į kurią jis būtų turėjęs teisę sulaukęs pensinio amžiaus, pridėjus visas b punkte nurodytas išmokas ir atėmus išskaitymus“; |
| --- | --- | --- |

b)

d punktas pakeičiamas taip:

„d)

mirus iš tarnybos prieš sukankant pensiniam amžiui išėjusiam bei atidėti jo senatvės pensijos mokėjimą iki pirmosios po mėnesio, kurį jam sukaks pensinis amžius, einančio kalendorinio mėnesio dienos prašiusiam buvusiam pareigūnui – senatvės pensijos, į kurią jis būtų turėjęs teisę sulaukęs pensinio amžiaus, pridėjus visas b punkte nurodytas išmokas ir atėmus išskaitymus“;

| c) | e punkte žodžiai „išmokas pagal šių Tarnybos nuostatų 41 arba 50 straipsnį“ pakeičiami žodžiais „išmokas pagal šių Tarnybos nuostatų 41, 42c arba 50 straipsnį“; |
| --- | --- |

c)

e punkte žodžiai „išmokas pagal šių Tarnybos nuostatų 41 arba 50 straipsnį“ pakeičiami žodžiais „išmokas pagal šių Tarnybos nuostatų 41, 42c arba 50 straipsnį“;

| 55) | 82 straipsnio 2 dalis iš dalies keičiama taip:
  „2.   Jeigu pagal 65 straipsnio 1 dalį atnaujinami atlyginimai, taip pat atnaujinamos ir pensijos.“; |
| --- | --- |

55)

82 straipsnio 2 dalis iš dalies keičiama taip:

„2.   Jeigu pagal 65 straipsnio 1 dalį atnaujinami atlyginimai, taip pat atnaujinamos ir pensijos.“;

| 56) | 83 straipsnio 1 dalies antroji pastraipa išbraukiama; |
| --- | --- |

56)

83 straipsnio 1 dalies antroji pastraipa išbraukiama;

| 57) | 83a straipsnio 2, 3, 4 ir 5 dalys pakeičiamos taip:
  „2.   Agentūros, negaunančios subsidijų iš bendro Europos Sąjungos biudžeto, moka į tą biudžetą visą įmokų sumą, reikalingą sistemai finansuoti. Nuo 2016 m. sausio 1 d. agentūros, kurios iš to biudžeto finansuojamos iš dalies, moka darbdavių įmokų dalį, atitinkančią savo pajamų be subsidijos iš bendro Europos Sąjungos biudžeto ir visų savo pajamų santykį.
  3.   Pensijų sistemos pusiausvyra užtikrinama pensiniu amžiumi ir įmokų į šią sistemą tarifu. Pagal XII priedą atliekant penkerių metų laikotarpio aktuarinį įvertinimą ir siekiant užtikrinti pensijų sistemos pusiausvyrą, atnaujinamas įmokos į pensijų sistemą tarifas.
  4.   Kiekvienais metais pagal XII priedo 1 straipsnio 2 dalį Komisija pateikia 3 dalyje nurodytą atnaujintą aktuarinio vertinimo variantą. Nustačius, kad einamuoju momentu taikomas įmokų tarifas ir tarifas, kurio reikia aktuarinei pusiausvyrai palaikyti, skiriasi bent 0,25 punkto, Komisija tarifą atnaujina XII priede nustatyta tvarka.
  5.   Šio straipsnio 3 ir 4 dalyse numatytais atvejais atnaujinamas 83 straipsnio 2 dalyje nurodytas orientacinis skaičius. Komisija skelbia atnaujintą įnašo tarifą Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje informavimo tikslais praėjus dviem savaitėms nuo atnaujinimo dienos.“; |
| --- | --- |

57)

83a straipsnio 2, 3, 4 ir 5 dalys pakeičiamos taip:

„2.   Agentūros, negaunančios subsidijų iš bendro Europos Sąjungos biudžeto, moka į tą biudžetą visą įmokų sumą, reikalingą sistemai finansuoti. Nuo 2016 m. sausio 1 d. agentūros, kurios iš to biudžeto finansuojamos iš dalies, moka darbdavių įmokų dalį, atitinkančią savo pajamų be subsidijos iš bendro Europos Sąjungos biudžeto ir visų savo pajamų santykį.

3.   Pensijų sistemos pusiausvyra užtikrinama pensiniu amžiumi ir įmokų į šią sistemą tarifu. Pagal XII priedą atliekant penkerių metų laikotarpio aktuarinį įvertinimą ir siekiant užtikrinti pensijų sistemos pusiausvyrą, atnaujinamas įmokos į pensijų sistemą tarifas.

4.   Kiekvienais metais pagal XII priedo 1 straipsnio 2 dalį Komisija pateikia 3 dalyje nurodytą atnaujintą aktuarinio vertinimo variantą. Nustačius, kad einamuoju momentu taikomas įmokų tarifas ir tarifas, kurio reikia aktuarinei pusiausvyrai palaikyti, skiriasi bent 0,25 punkto, Komisija tarifą atnaujina XII priede nustatyta tvarka.

5.   Šio straipsnio 3 ir 4 dalyse numatytais atvejais atnaujinamas 83 straipsnio 2 dalyje nurodytas orientacinis skaičius. Komisija skelbia atnaujintą įnašo tarifą Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje informavimo tikslais praėjus dviem savaitėms nuo atnaujinimo dienos.“;

| 58) | VIII antraštinė dalis išbraukiama; |
| --- | --- |

58)

VIII antraštinė dalis išbraukiama;

| 59) | 110 straipsnis pakeičiamas taip:
  „110 straipsnis
  1.   Bendrąsias šių Tarnybos nuostatų įgyvendinimo nuostatas priima kiekvienos institucijos paskyrimų tarnyba, pasitarusi su personalo komitetu ir Tarnybos nuostatų komitetu.
  2.   Komisijos priimtos šių Tarnybos nuostatų įgyvendinimo taisyklės, įskaitant 1 dalyje nurodytas bendrąsias įgyvendinimo nuostatas, pagal analogiją taikomos agentūroms. Tuo tikslu Komisija po priėmimo nedelsdama praneša agentūroms apie tokias įgyvendinimo taisykles.
  Įgyvendinimo taisyklės agentūrose įsigalioja praėjus devyniems mėnesiams nuo jų įsigaliojimo Komisijoje arba devyniems mėnesiams nuo dienos, kurią Komisija agentūras informavo apie atitinkamos įgyvendinimo taisyklės priėmimą, atsižvelgiant į tai, kuri data vėlesnė. Nepaisant to, kas išdėstyta, agentūra gali taip pat nuspręsti, kad tokios įgyvendinimo taisyklės įsigalios anksčiau.
  Išimties tvarka prieš pasibaigiant šios dalies antroje pastraipoje nurodytam devynių mėnesių laikotarpiui ir pasitarusi su personalo komitetu agentūra gali teikti Komisijai pritarti įgyvendinimo taisykles, kurios skiriasi nuo Komisijos priimtų taisyklių. Tokiomis pat sąlygomis agentūra gali prašyti Komisijos pritarti kai kurių iš tų įgyvendinimo taisyklių netaikymui. Pastaruoju atveju Komisija, užuot priėmusi arba atmetusi prašymą, gali agentūros prašyti pateikti jai pritarti įgyvendinimo taisykles, kurios skiriasi nuo Komisijos priimtų taisyklių.
  Šios dalies antroje pastraipoje nurodytas devynių mėnesių laikotarpis sustabdomas nuo dienos, kurią agentūra paprašo Komisijos pritarimo, iki dienos, kurią Komisija pareiškia savo poziciją.
  Agentūra taip pat gali, pasitarusi su personalo komitetu, teikti Komisijai pritarti įgyvendinimo taisykles, kurios susijusios su kitokiais klausimais nei Komisijos priimtos taisyklės.
  Priimant įgyvendinimo taisykles agentūroms atstovauja valdyba arba lygiavertis organas, nurodytas Sąjungos teisės akte, kuriuo jos steigiamos.
  3.   Priimant taisykles institucijų sutarimu, agentūros nelaikomos institucijomis. Tačiau prieš priimdama tas taisykles Komisija tariasi su agentūromis.
  4.   Apie šių Tarnybos nuostatų įgyvendinimo taisykles, įskaitant 1 dalyje nurodytas bendrąsias įgyvendinimo nuostatas, ir institucijų paskyrimų tarnybų sutarimu priimtas taisykles informuojami darbuotojai.
  5.   Institucijų ir agentūrų administraciniai padaliniai reguliariai tariasi vienas su kitu dėl šių Tarnybos nuostatų taikymo. Tuose pasitarimuose agentūroms atstovaujama bendrai pagal taisykles, kurios turi būti nustatytos jų tarpusavio susitarimu.
  6.   Remdamasis 2 dalyje, įskaitant visus jos pakeitimus, nustatyta tvarka Europos Sąjungos Teisingumo Teismas administruoja kiekvienos institucijos paskyrimų tarnybos priimtų taisyklių registrą, siekdamas įgyvendinti šiuos Tarnybos nuostatus ir tas agentūrų priimtas taisykles tiek, kiek jomis nukrypstama nuo Komisijos priimtų taisyklių. Institucijos ir agentūros turi tiesioginę prieigą prie to registro ir visas teises iš dalies keisti savo taisykles. Valstybės narės turi tiesioginę prieigą prie to registro. Be to, kas trejus metus Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą dėl kiekvienos institucijos paskyrimų tarnybos priimtų šių Tarnybos nuostatų įgyvendinimo taisyklių.“; |
| --- | --- |

59)

110 straipsnis pakeičiamas taip:

„110 straipsnis

1.   Bendrąsias šių Tarnybos nuostatų įgyvendinimo nuostatas priima kiekvienos institucijos paskyrimų tarnyba, pasitarusi su personalo komitetu ir Tarnybos nuostatų komitetu.

2.   Komisijos priimtos šių Tarnybos nuostatų įgyvendinimo taisyklės, įskaitant 1 dalyje nurodytas bendrąsias įgyvendinimo nuostatas, pagal analogiją taikomos agentūroms. Tuo tikslu Komisija po priėmimo nedelsdama praneša agentūroms apie tokias įgyvendinimo taisykles.

Įgyvendinimo taisyklės agentūrose įsigalioja praėjus devyniems mėnesiams nuo jų įsigaliojimo Komisijoje arba devyniems mėnesiams nuo dienos, kurią Komisija agentūras informavo apie atitinkamos įgyvendinimo taisyklės priėmimą, atsižvelgiant į tai, kuri data vėlesnė. Nepaisant to, kas išdėstyta, agentūra gali taip pat nuspręsti, kad tokios įgyvendinimo taisyklės įsigalios anksčiau.

Išimties tvarka prieš pasibaigiant šios dalies antroje pastraipoje nurodytam devynių mėnesių laikotarpiui ir pasitarusi su personalo komitetu agentūra gali teikti Komisijai pritarti įgyvendinimo taisykles, kurios skiriasi nuo Komisijos priimtų taisyklių. Tokiomis pat sąlygomis agentūra gali prašyti Komisijos pritarti kai kurių iš tų įgyvendinimo taisyklių netaikymui. Pastaruoju atveju Komisija, užuot priėmusi arba atmetusi prašymą, gali agentūros prašyti pateikti jai pritarti įgyvendinimo taisykles, kurios skiriasi nuo Komisijos priimtų taisyklių.

Šios dalies antroje pastraipoje nurodytas devynių mėnesių laikotarpis sustabdomas nuo dienos, kurią agentūra paprašo Komisijos pritarimo, iki dienos, kurią Komisija pareiškia savo poziciją.

Agentūra taip pat gali, pasitarusi su personalo komitetu, teikti Komisijai pritarti įgyvendinimo taisykles, kurios susijusios su kitokiais klausimais nei Komisijos priimtos taisyklės.

Priimant įgyvendinimo taisykles agentūroms atstovauja valdyba arba lygiavertis organas, nurodytas Sąjungos teisės akte, kuriuo jos steigiamos.

3.   Priimant taisykles institucijų sutarimu, agentūros nelaikomos institucijomis. Tačiau prieš priimdama tas taisykles Komisija tariasi su agentūromis.

4.   Apie šių Tarnybos nuostatų įgyvendinimo taisykles, įskaitant 1 dalyje nurodytas bendrąsias įgyvendinimo nuostatas, ir institucijų paskyrimų tarnybų sutarimu priimtas taisykles informuojami darbuotojai.

5.   Institucijų ir agentūrų administraciniai padaliniai reguliariai tariasi vienas su kitu dėl šių Tarnybos nuostatų taikymo. Tuose pasitarimuose agentūroms atstovaujama bendrai pagal taisykles, kurios turi būti nustatytos jų tarpusavio susitarimu.

6.   Remdamasis 2 dalyje, įskaitant visus jos pakeitimus, nustatyta tvarka Europos Sąjungos Teisingumo Teismas administruoja kiekvienos institucijos paskyrimų tarnybos priimtų taisyklių registrą, siekdamas įgyvendinti šiuos Tarnybos nuostatus ir tas agentūrų priimtas taisykles tiek, kiek jomis nukrypstama nuo Komisijos priimtų taisyklių. Institucijos ir agentūros turi tiesioginę prieigą prie to registro ir visas teises iš dalies keisti savo taisykles. Valstybės narės turi tiesioginę prieigą prie to registro. Be to, kas trejus metus Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą dėl kiekvienos institucijos paskyrimų tarnybos priimtų šių Tarnybos nuostatų įgyvendinimo taisyklių.“;

| 60) | papildoma šiais straipsniais:
  „111 straipsnis
  Komisijai pagal 112 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl tam tikrų darbo sąlygų aspektų ir tam tikrų atlyginimų taisyklių ir socialinio draudimo sistemos įgyvendinimo aspektų.
  112 straipsnis
  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.
  2.   Tarnybos nuostatų 56a, 56b ir 56c straipsniuose, VII priedo 13 straipsnio 3 dalyje ir XI priedo 9 straipsnyje bei Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 28a straipsnio 11 dalyje ir 96 straipsnio 11 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui nuo 2014 m. sausio 1 d.
  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti Tarnybos nuostatų 56a, 56b ir 56c straipsniuose, VII priedo 13 straipsnio 3 dalyje ir XI priedo 9 straipsnyje bei Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 28a straipsnio 11 dalyje ir 96 straipsnio 11 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.
  4.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.
  5.   Pagal Tarnybos nuostatų 56a, 56b ir 56c straipsnius, VII priedo 13 straipsnio 3 dalį arba XI priedo 9 straipsnį arba Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 28a straipsnio 11 dalį ir 96 straipsnio 11 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo apie šį aktą Europos Parlamentui ir Tarybai dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento ar Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.
  113 straipsnis
  Ne vėliau kaip iki 2020 m. gruodžio 31 d. Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą, kurioje įvertinamas šių Tarnybos nuostatų veikimas.“; |
| --- | --- |

60)

papildoma šiais straipsniais:

„111 straipsnis

Komisijai pagal 112 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl tam tikrų darbo sąlygų aspektų ir tam tikrų atlyginimų taisyklių ir socialinio draudimo sistemos įgyvendinimo aspektų.

112 straipsnis

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   Tarnybos nuostatų 56a, 56b ir 56c straipsniuose, VII priedo 13 straipsnio 3 dalyje ir XI priedo 9 straipsnyje bei Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 28a straipsnio 11 dalyje ir 96 straipsnio 11 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui nuo 2014 m. sausio 1 d.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti Tarnybos nuostatų 56a, 56b ir 56c straipsniuose, VII priedo 13 straipsnio 3 dalyje ir XI priedo 9 straipsnyje bei Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 28a straipsnio 11 dalyje ir 96 straipsnio 11 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

5.   Pagal Tarnybos nuostatų 56a, 56b ir 56c straipsnius, VII priedo 13 straipsnio 3 dalį arba XI priedo 9 straipsnį arba Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 28a straipsnio 11 dalį ir 96 straipsnio 11 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo apie šį aktą Europos Parlamentui ir Tarybai dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento ar Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

113 straipsnis

Ne vėliau kaip iki 2020 m. gruodžio 31 d. Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą, kurioje įvertinamas šių Tarnybos nuostatų veikimas.“;

| 61) | I priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | A skirsnis pakeičiamas taip:
  „A.   Kiekvienos pareigų grupės pareigybių rūšys, kaip numatyta 5 straipsnio 4 dalyje

  1.   AD pareigų grupė






  Generalinis direktorius | AD 15 – AD 16 |
| --- | --- | --- | --- |
| Direktorius | AD 14 – AD 15 |
| Patarėjas arba lygiavertės pareigos | AD 13 – AD 14 |
| Skyriaus vadovas arba lygiavertės pareigos | AD 9 – AD 14 |
| Administratorius | AD 5 – AD 12 |

61)

I priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

A skirsnis pakeičiamas taip:

„A.   Kiekvienos pareigų grupės pareigybių rūšys, kaip numatyta 5 straipsnio 4 dalyje

1.   AD pareigų grupė

Generalinis direktorius

AD 15 – AD 16

Direktorius

AD 14 – AD 15

Patarėjas arba lygiavertės pareigos

AD 13 – AD 14

Skyriaus vadovas arba lygiavertės pareigos

AD 9 – AD 14

Administratorius

AD 5 – AD 12

2.   AST pareigų grupė

| Vyresnysis padėjėjas
  Vykdo administracinę, techninę arba mokomąją veiklą, kuriai reikia daug savarankiškumo, ir eina svarbias pareigas personalo valdymo, biudžeto vykdymo arba politikos koordinavimo srityje | AST 10 – AST 11 |
| --- | --- |
| Padėjėjas
  Vykdo administracinę, techninę arba mokomąją veiklą, kuriai reikia tam tikro savarankiškumo, visų pirma susijusią su taisyklių ir nuostatų arba bendrųjų instrukcijų įgyvendinimu, arba kaip asmeninis institucijos nario, nario privataus biuro vadovo arba generalinio direktoriaus (pavaduotojo) arba lygiaverčio vyresniojo vadovo padėjėjas | AST 1 – AST 9 |

Vyresnysis padėjėjas

Vykdo administracinę, techninę arba mokomąją veiklą, kuriai reikia daug savarankiškumo, ir eina svarbias pareigas personalo valdymo, biudžeto vykdymo arba politikos koordinavimo srityje

AST 10 – AST 11

Padėjėjas

Vykdo administracinę, techninę arba mokomąją veiklą, kuriai reikia tam tikro savarankiškumo, visų pirma susijusią su taisyklių ir nuostatų arba bendrųjų instrukcijų įgyvendinimu, arba kaip asmeninis institucijos nario, nario privataus biuro vadovo arba generalinio direktoriaus (pavaduotojo) arba lygiaverčio vyresniojo vadovo padėjėjas

AST 1 – AST 9

3.   AST/SC pareigų grupė

| Sekretorius / Raštinės darbuotojas
  Vykdo raštinių ir sekretoriatų užduotis, tarnybos vadybos ir kitas lygiavertes užduotis, kurioms reikia tam tikro savarankiškumo (11) | SC 1 – SC 6 |
| --- | --- |

Sekretorius / Raštinės darbuotojas

Vykdo raštinių ir sekretoriatų užduotis, tarnybos vadybos ir kitas lygiavertes užduotis, kurioms reikia tam tikro savarankiškumo (11)

SC 1 – SC 6

| b) | B skirsnis iš dalies keičiamas taip:
  „B.   Vidutinės karjeros lygiavertiškumo daugikliai







  1. | AST ir AD pareigų grupių vidutinės karjeros lygiavertiškumo daugikliai:







  Lygis | Padėjėjai | Administratoriai |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 13 | — | 15 % |
| 12 | — | 15 % |
| 11 | — | 25 % |
| 10 | 20 % | 25 % |
| 9 | 8 % | 25 % |
| 8 | 25 % | 33 % |
| 7 | 25 % | 36 % |
| 6 | 25 % | 36 % |
| 5 | 25 % | 36 % |
| 4 | 33 % | — |
| 3 | 33 % | — |
| 2 | 33 % | — |
| 1 | 33 % | — |

b)

B skirsnis iš dalies keičiamas taip:

„B.   Vidutinės karjeros lygiavertiškumo daugikliai

1.

AST ir AD pareigų grupių vidutinės karjeros lygiavertiškumo daugikliai:

Lygis

Padėjėjai

Administratoriai

13

—

15 %

12

—

15 %

11

—

25 %

10

20 %

25 %

9

8 %

25 %

8

25 %

33 %

7

25 %

36 %

6

25 %

36 %

5

25 %

36 %

4

33 %

—

3

33 %

—

2

33 %

—

1

33 %

—

| 2. | AST/SC pareigų grupių vidutinės karjeros lygiavertiškumo daugikliai;






  Lygis | Sekretoriai (raštinės darbuotojai) |
| --- | --- | --- |
| SC 6 | — |
| SC 5 | 12 % |
| SC 4 | 15 % |
| SC 3 | 17 % |
| SC 2 | 20 % |
| SC 1 | 25 %“ |

2.

AST/SC pareigų grupių vidutinės karjeros lygiavertiškumo daugikliai;

Lygis

Sekretoriai (raštinės darbuotojai)

SC 6

—

SC 5

12 %

SC 4

15 %

SC 3

17 %

SC 2

20 %

SC 1

25 %“

| 62) | II priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 straipsnio pirmos pastraipos antrajame sakinyje žodis „institucija“ pakeičiamas žodžiais „kiekvienos institucijos paskyrimų tarnyba“; |
| --- | --- | --- |

62)

II priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

1 straipsnio pirmos pastraipos antrajame sakinyje žodis „institucija“ pakeičiamas žodžiais „kiekvienos institucijos paskyrimų tarnyba“;

| b) | 1 straipsnio antros pastraipos antrasis sakinys pakeičiamas taip:
  „Tačiau kiekvienos institucijos paskyrimų tarnyba gali nuspręsti, kad rinkimų sąlygas reikia nustatyti pagal institucijos darbuotojų pageidavimus, išreikštus visuotiniu balsavimu.“; |
| --- | --- |

b)

1 straipsnio antros pastraipos antrasis sakinys pakeičiamas taip:

„Tačiau kiekvienos institucijos paskyrimų tarnyba gali nuspręsti, kad rinkimų sąlygas reikia nustatyti pagal institucijos darbuotojų pageidavimus, išreikštus visuotiniu balsavimu.“;

| c) | 1 straipsnio ketvirtoje pastraipoje žodžiai „abiejų pareigų grupių“ keičiami žodžiais „visų trijų pareigų grupių“; |
| --- | --- |

c)

1 straipsnio ketvirtoje pastraipoje žodžiai „abiejų pareigų grupių“ keičiami žodžiais „visų trijų pareigų grupių“;

| d) | 2 straipsnio antros pastraipos pirmojoje įtraukoje žodžiai „trečiojoje pastraipoje“ išbraukiami; |
| --- | --- |

d)

2 straipsnio antros pastraipos pirmojoje įtraukoje žodžiai „trečiojoje pastraipoje“ išbraukiami;

| 63) | IV priedo vienintelis straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalies antrojoje pastraipoje žodžiai „63 metų“ pakeičiami žodžiais „66 metų“; |
| --- | --- | --- |

63)

IV priedo vienintelis straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalies antrojoje pastraipoje žodžiai „63 metų“ pakeičiami žodžiais „66 metų“;

| b) | 1 dalies trečioji pastraipa išbraukiama; |
| --- | --- |

b)

1 dalies trečioji pastraipa išbraukiama;

| c) | 3 dalies lentelės paskutinėje eilutėje žodžiai „59 iki 64“ pakeičiami žodžiais „59 iki 65“; |
| --- | --- |

c)

3 dalies lentelės paskutinėje eilutėje žodžiai „59 iki 64“ pakeičiami žodžiais „59 iki 65“;

| d) | 4 dalies ketvirtojoje pastraipoje žodžiai „63 metų“ pakeičiami žodžiais „66 metų“; |
| --- | --- |

d)

4 dalies ketvirtojoje pastraipoje žodžiai „63 metų“ pakeičiami žodžiais „66 metų“;

| 64) | IVa priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 straipsnio antroje pastraipoje žodžiai „55a straipsnio 2 dalies e punkto“ pakeičiami žodžiais „55a straipsnio 2 dalies g punkto“; |
| --- | --- | --- |

64)

IVa priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

1 straipsnio antroje pastraipoje žodžiai „55a straipsnio 2 dalies e punkto“ pakeičiami žodžiais „55a straipsnio 2 dalies g punkto“;

| b) | 4 straipsnio pirmojoje pastraipoje žodžiai „vyresni nei 55 metų pareigūnai, kuriems leista dirbti pusę darbo dienos, rengiantis išeiti į pensiją“ pakeičiami žodžiais „pareigūnai, kuriems pagal Tarnybos nuostatų 55a straipsnio 2 dalies g punktą leista dirbti pusę darbo dienos“; |
| --- | --- |

b)

4 straipsnio pirmojoje pastraipoje žodžiai „vyresni nei 55 metų pareigūnai, kuriems leista dirbti pusę darbo dienos, rengiantis išeiti į pensiją“ pakeičiami žodžiais „pareigūnai, kuriems pagal Tarnybos nuostatų 55a straipsnio 2 dalies g punktą leista dirbti pusę darbo dienos“;

| 65) | V priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | 6 straipsnis pakeičiamas taip:
  „6 straipsnis
  Be metinių atostogų, pareigūnas, paprašius, gali gauti specialias atostogas. Specialios atostogos suteikiamos visų pirma šiais atvejais:






  — | pareigūno santuokos atveju: keturios dienos; |
| --- | --- | --- | --- |

65)

V priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

6 straipsnis pakeičiamas taip:

„6 straipsnis

Be metinių atostogų, pareigūnas, paprašius, gali gauti specialias atostogas. Specialios atostogos suteikiamos visų pirma šiais atvejais:

—

pareigūno santuokos atveju: keturios dienos;

| — | pareigūnui pakeitus gyvenamąją vietą: iki dviejų dienų; |
| --- | --- |

—

pareigūnui pakeitus gyvenamąją vietą: iki dviejų dienų;

| — | sunkios sutuoktinio ligos atveju: iki trijų dienų; |
| --- | --- |

—

sunkios sutuoktinio ligos atveju: iki trijų dienų;

| — | sutuoktinio mirties atveju: keturios dienos; |
| --- | --- |

—

sutuoktinio mirties atveju: keturios dienos;

| — | aukštutinės giminystės linijos giminaičio sunkios ligos atveju: iki dviejų dienų; |
| --- | --- |

—

aukštutinės giminystės linijos giminaičio sunkios ligos atveju: iki dviejų dienų;

| — | aukštutinės giminystės linijos giminaičio mirties atveju: dvi dienos; |
| --- | --- |

—

aukštutinės giminystės linijos giminaičio mirties atveju: dvi dienos;

| — | vaiko santuokos atveju: dvi dienos; |
| --- | --- |

—

vaiko santuokos atveju: dvi dienos;

| — | vaiko gimimo atveju: 10 dienų per 14 savaičių po gimimo; |
| --- | --- |

—

vaiko gimimo atveju: 10 dienų per 14 savaičių po gimimo;

| — | gimus neįgaliam arba sunkia liga sergančiam vaikui: 20 dienų per 14 savaičių po gimimo; |
| --- | --- |

—

gimus neįgaliam arba sunkia liga sergančiam vaikui: 20 dienų per 14 savaičių po gimimo;

| — | per motinystės atostogas mirus žmonai: dienų skaičius, atitinkantis likusią motinystės atostogų dalį; jei mirusi žmona nėra pareigūnas, likusi motinystės atostogų dalis nustatoma pagal analogiją taikant Tarnybos nuostatų 58 straipsnio nuostatas; |
| --- | --- |

—

per motinystės atostogas mirus žmonai: dienų skaičius, atitinkantis likusią motinystės atostogų dalį; jei mirusi žmona nėra pareigūnas, likusi motinystės atostogų dalis nustatoma pagal analogiją taikant Tarnybos nuostatų 58 straipsnio nuostatas;

| — | sunkios vaiko ligos atveju: iki dviejų dienų; |
| --- | --- |

—

sunkios vaiko ligos atveju: iki dviejų dienų;

| — | labai sunkios vaiko ligos atveju, kai tai patvirtino gydytojas, ar paguldžius į ligoninę 12 metų ar jaunesnį vaiką: iki penkių dienų; |
| --- | --- |

—

labai sunkios vaiko ligos atveju, kai tai patvirtino gydytojas, ar paguldžius į ligoninę 12 metų ar jaunesnį vaiką: iki penkių dienų;

| — | vaiko mirties atveju: keturios dienos; |
| --- | --- |

—

vaiko mirties atveju: keturios dienos;

| — | įvaikinus vaiką: 20 savaičių, prailginant iki 24 savaičių, jei įvaikinamas vaikas su negalia:






  — | Kiekvienas įvaikintas vaikas suteikia teisę tik į vieną specialių atostogų laikotarpį, kurį įvaikinę tėvai, jeigu jie abu yra pareigūnai, gali dalytis tarpusavyje. Jos suteikiamos tik tada, jeigu pareigūno sutuoktinis bent pusę laiko užsiima apmokama veikla. Jei sutuoktinis dirba ne Sąjungos institucijose ir turi teisę į panašias atostogas, iš pareigūnui suteikiamų atostogų atimamas atitinkantis dienų skaičius. |
| --- | --- | --- |

—

įvaikinus vaiką: 20 savaičių, prailginant iki 24 savaičių, jei įvaikinamas vaikas su negalia:

—

Kiekvienas įvaikintas vaikas suteikia teisę tik į vieną specialių atostogų laikotarpį, kurį įvaikinę tėvai, jeigu jie abu yra pareigūnai, gali dalytis tarpusavyje. Jos suteikiamos tik tada, jeigu pareigūno sutuoktinis bent pusę laiko užsiima apmokama veikla. Jei sutuoktinis dirba ne Sąjungos institucijose ir turi teisę į panašias atostogas, iš pareigūnui suteikiamų atostogų atimamas atitinkantis dienų skaičius.

| — | Kai būtina, paskyrimų tarnyba gali suteikti papildomas specialias atostogas, jeigu toje šalyje, kurioje atliekama įvaikinimo procedūra, ir kuri nėra įvaikinančio pareigūno darbo šalis, pagal galiojančius vidaus teisės aktus vienas ar abu įvaikinantys tėvai turi praleisti tam tikrą laiką. |
| --- | --- |

—

Kai būtina, paskyrimų tarnyba gali suteikti papildomas specialias atostogas, jeigu toje šalyje, kurioje atliekama įvaikinimo procedūra, ir kuri nėra įvaikinančio pareigūno darbo šalis, pagal galiojančius vidaus teisės aktus vienas ar abu įvaikinantys tėvai turi praleisti tam tikrą laiką.

| — | Suteikiamos specialios 10 dienų atostogos, jeigu pareigūnas nepanaudoja visų specialių 20 ar 24 savaičių atostogų dėl šios įtraukos pirmojo sakinio; tos papildomos specialios atostogos suteikiamos tik kartą už kiekvieną įvaikintą vaiką. |
| --- | --- |

—

Suteikiamos specialios 10 dienų atostogos, jeigu pareigūnas nepanaudoja visų specialių 20 ar 24 savaičių atostogų dėl šios įtraukos pirmojo sakinio; tos papildomos specialios atostogos suteikiamos tik kartą už kiekvieną įvaikintą vaiką.

Be to, pagal Tarnybos nuostatų 24a straipsnį atsižvelgiant į institucijos sudarytos kvalifikacijos kėlimo ir mokymo programos ribas, institucija taip pat gali suteikti specialias atostogas kvalifikacijos kėlimui ir mokymuisi.

Be to, specialios atostogos gali būti suteiktos pareigūnams išimties tvarka dėl išskirtinio darbo, viršijančio įprastines pareigūno prievoles. Tokios specialios atostogos suteikiamos vėliausiai po trijų mėnesių paskyrimų tarnybai priėmus sprendimą dėl išskirtinio pareigūno darbo pobūdžio.

Šiame straipsnyje nesusituokęs pareigūno partneris laikomas sutuoktiniu, jeigu tenkinamos pirmosios trys sąlygos, nustatytos VII priedo 1 straipsnio 2 dalies c punkte.

Kai remiantis šio skirsnio nuostatomis suteikiamos specialios atostogos, kelionės laikas nustatomas specialiu sprendimu, atsižvelgiant į konkrečius poreikius.“;

| b) | 7 straipsnis pakeičiamas taip:
  „7 straipsnis
  Pareigūnai, turintys teisę į ekspatriacijos išmoką arba išmoką už darbą užsienyje, turi teisę į dvi su puse dienos papildomų atostogų per metus, kurios skiriamos kelionei namo.
  Pirma pastraipa taikoma pareigūnams, kurių darbo vieta yra valstybių narių teritorijose. Jeigu darbo vieta yra už šių teritorijų ribų, atostogų, kurios skiriamos kelionei namo, trukmė nustatoma specialiu sprendimu, atsižvelgiant į konkrečius poreikius.“; |
| --- | --- |

b)

7 straipsnis pakeičiamas taip:

„7 straipsnis

Pareigūnai, turintys teisę į ekspatriacijos išmoką arba išmoką už darbą užsienyje, turi teisę į dvi su puse dienos papildomų atostogų per metus, kurios skiriamos kelionei namo.

Pirma pastraipa taikoma pareigūnams, kurių darbo vieta yra valstybių narių teritorijose. Jeigu darbo vieta yra už šių teritorijų ribų, atostogų, kurios skiriamos kelionei namo, trukmė nustatoma specialiu sprendimu, atsižvelgiant į konkrečius poreikius.“;

| 66) | VI priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 straipsnis pakeičiamas taip:
  „1 straipsnis
  Neviršijant Tarnybos nuostatų 56 straipsnyje nustatytų ribų, SC 1–SC 6 arba AST 1–AST 4 lygių pareigūnas už viršvalandžius turi teisę gauti kompensuojamąsias atostogas arba atlyginimą:






  a) | už kiekvieną viršvalandžių valandą pareigūnas turi teisę gauti pusantros valandos kompensuojamųjų atostogų; jeigu pareigūnas viršvalandžius dirbo nuo 22.00 iki 7.00 val. arba sekmadienį ar valstybės šventės dieną, jis turi teisę gauti dviejų valandų kompensuojamąsias atostogas; suteikiant kompensuojamąsias atostogas, atsižvelgiama į tarnybos reikalavimus ir atitinkamo pareigūno lengvatas; |
| --- | --- | --- | --- |

66)

VI priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

1 straipsnis pakeičiamas taip:

„1 straipsnis

Neviršijant Tarnybos nuostatų 56 straipsnyje nustatytų ribų, SC 1–SC 6 arba AST 1–AST 4 lygių pareigūnas už viršvalandžius turi teisę gauti kompensuojamąsias atostogas arba atlyginimą:

a)

už kiekvieną viršvalandžių valandą pareigūnas turi teisę gauti pusantros valandos kompensuojamųjų atostogų; jeigu pareigūnas viršvalandžius dirbo nuo 22.00 iki 7.00 val. arba sekmadienį ar valstybės šventės dieną, jis turi teisę gauti dviejų valandų kompensuojamąsias atostogas; suteikiant kompensuojamąsias atostogas, atsižvelgiama į tarnybos reikalavimus ir atitinkamo pareigūno lengvatas;

| b) | jeigu tarnybos reikalavimai neleidžia per du mėnesius nuo to mėnesio, kai buvo dirbami viršvalandžiai, išeiti į kompensuojamąsias atostogas, paskyrimų tarnyba leidžia apmokėti neatlygintas viršvalandžių valandas taikant 0,56 % mėnesinio bazinio darbo užmokesčio už kiekvieną a punkte nurodytą viršvalandžių valandą; |
| --- | --- |

b)

jeigu tarnybos reikalavimai neleidžia per du mėnesius nuo to mėnesio, kai buvo dirbami viršvalandžiai, išeiti į kompensuojamąsias atostogas, paskyrimų tarnyba leidžia apmokėti neatlygintas viršvalandžių valandas taikant 0,56 % mėnesinio bazinio darbo užmokesčio už kiekvieną a punkte nurodytą viršvalandžių valandą;

| c) | siekiant gauti kompensuojamąsias atostogas arba atlyginimą už vienos valandos viršvalandį, papildomai reikia išdirbti ilgiau kaip 30 minučių.“; |
| --- | --- |

c)

siekiant gauti kompensuojamąsias atostogas arba atlyginimą už vienos valandos viršvalandį, papildomai reikia išdirbti ilgiau kaip 30 minučių.“;

| b) | 3 straipsnis pakeičiamas taip:
  „3 straipsnis
  Nepaisant pirmesnių šio priedo nuostatų, atlygis už tam tikrų SC 1–SC 6 arba AST 1–AST 4 lygių grupių pareigūnų išdirbtus viršvalandžius tam tikromis sąlygomis gali būti mokamas fiksuotomis išmokomis, kurių dydį ir sąlygas nustato paskyrimų tarnyba, pasitarusi su Jungtiniu komitetu.“; |
| --- | --- |

b)

3 straipsnis pakeičiamas taip:

„3 straipsnis

Nepaisant pirmesnių šio priedo nuostatų, atlygis už tam tikrų SC 1–SC 6 arba AST 1–AST 4 lygių grupių pareigūnų išdirbtus viršvalandžius tam tikromis sąlygomis gali būti mokamas fiksuotomis išmokomis, kurių dydį ir sąlygas nustato paskyrimų tarnyba, pasitarusi su Jungtiniu komitetu.“;

| 67) | VII priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 straipsnio 3 dalyje žodžiai „3 lygio“ pakeičiami žodžiais „AST 3 lygio“; |
| --- | --- | --- |

67)

VII priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

1 straipsnio 3 dalyje žodžiai „3 lygio“ pakeičiami žodžiais „AST 3 lygio“;

| b) | 3 straipsnio 1 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:
  „Teisė į tą išmoką įgyjama pirmąją mėnesio, kurį vaikas pradeda lankyti pradinę švietimo įstaigą, dieną ir baigiasi paskutinę mėnesio, kurį vaikas baigia mokslus ar kurio pabaigoje jam sukanka dvidešimt šešeri metai (priklausomai nuo to, kuri iš šių datų ankstesnė), dieną.“; |
| --- | --- |

b)

3 straipsnio 1 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:

„Teisė į tą išmoką įgyjama pirmąją mėnesio, kurį vaikas pradeda lankyti pradinę švietimo įstaigą, dieną ir baigiasi paskutinę mėnesio, kurį vaikas baigia mokslus ar kurio pabaigoje jam sukanka dvidešimt šešeri metai (priklausomai nuo to, kuri iš šių datų ankstesnė), dieną.“;

| c) | 7 straipsnis pakeičiamas taip:
  „7 straipsnis
  1.   Pareigūnas turi teisę gauti fiksuoto dydžio išmoką, atitinkančią jo paties, jo sutuoktinio ir kartu su juo gyvenančių išlaikomų asmenų kelionės išlaidas:






  a) | pradedant eiti pareigas kompensuojama kelionė nuo pareigūno įdarbinimo vietos iki jo darbo vietos; |
| --- | --- | --- |

c)

7 straipsnis pakeičiamas taip:

„7 straipsnis

1.   Pareigūnas turi teisę gauti fiksuoto dydžio išmoką, atitinkančią jo paties, jo sutuoktinio ir kartu su juo gyvenančių išlaikomų asmenų kelionės išlaidas:

a)

pradedant eiti pareigas kompensuojama kelionė nuo pareigūno įdarbinimo vietos iki jo darbo vietos;

| b) | baigiant tarnybą, kaip apibrėžta Tarnybos nuostatų 47 straipsnyje, kompensuojama kelionė iš darbo vietos į kilmės vietą, kaip apibrėžta šio straipsnio 4 dalyje; |
| --- | --- |

b)

baigiant tarnybą, kaip apibrėžta Tarnybos nuostatų 47 straipsnyje, kompensuojama kelionė iš darbo vietos į kilmės vietą, kaip apibrėžta šio straipsnio 4 dalyje;

| c) | persikeliant į kitą vietą, kai pasikeičia jo darbo vieta. |
| --- | --- |

c)

persikeliant į kitą vietą, kai pasikeičia jo darbo vieta.

Mirus pareigūnui, našliu likęs sutuoktinis ir išlaikomi asmenys turi teisę tomis pačiomis sąlygomis gauti fiksuoto dydžio išmoką.

Jaunesnių nei dvejų metų vaikų kelionės išlaidos per visus kalendorinius metus nekompensuojamos.

2.   Fiksuoto dydžio išmoka apskaičiuojama pagal sumą, skirtą už geografinio atstumo tarp 1 dalyje nurodytų vietų kilometrą.

Už kiekvieną kilometrą mokama ši išmoka:

| 0 EUR už kiekvieną km nuo | 0 iki 200 km |
| --- | --- |
| 0,1895 EUR už kiekvieną km nuo | 201 iki 1 000 km |
| 0,3158 EUR už kiekvieną km nuo | 1 001 iki 2 000 km |
| 0,1895 EUR už kiekvieną km nuo | 2 001 iki 3 000 km |
| 0,0631 EUR už kiekvieną km nuo | 3 001 iki 4 000 km |
| 0,0305 EUR už kiekvieną km nuo | 4 001 iki 10 000 km |
| 0 EUR už kiekvieną km per | 10 000 km. |

0 EUR už kiekvieną km nuo

0 iki 200 km

0,1895 EUR už kiekvieną km nuo

201 iki 1 000 km

0,3158 EUR už kiekvieną km nuo

1 001 iki 2 000 km

0,1895 EUR už kiekvieną km nuo

2 001 iki 3 000 km

0,0631 EUR už kiekvieną km nuo

3 001 iki 4 000 km

0,0305 EUR už kiekvieną km nuo

4 001 iki 10 000 km

0 EUR už kiekvieną km per

10 000 km.

Prie kelionės išmokos pridedamas fiksuoto dydžio priedas:

| — | 94,74 EUR – jeigu geografinis atstumas tarp 1 dalyje nurodytų vietų yra nuo 600 iki 1 200 km, |
| --- | --- |

—

94,74 EUR – jeigu geografinis atstumas tarp 1 dalyje nurodytų vietų yra nuo 600 iki 1 200 km,

| — | 189,46 EUR – jeigu geografinis atstumas tarp 1 dalyje nurodytų vietų yra didesnis nei 1 200 km. |
| --- | --- |

—

189,46 EUR – jeigu geografinis atstumas tarp 1 dalyje nurodytų vietų yra didesnis nei 1 200 km.

Minėtos išmokos už kiekvieną kilometrą ir fiksuoto dydžio priedai atnaujinami tokiu pat santykiu, kaip ir atlyginimas.

3.   Nukrypstant nuo 2 dalies, kelionės išlaidos, susijusios su persikėlimu iš darbo vietos Europos Sąjungos valstybių narių teritorijose į darbo vietą už tų teritorijų ribų arba su persikėlimu iš vienos darbo vietos į kitą už tų teritorijų ribų, kompensuojamos išmokant fiksuoto dydžio išmoką, apskaičiuojamą pagal kelionės lėktuvu klase, viena pakopa aukštesne už ekonominę klasę, kainą.

4.   Pareigūno kilmės vieta jam pradėjus eiti pareigas nustatoma iš esmės pagal tai, kur pareigūnas priimtas į darbą arba kur, remiantis specialiu ir pagrįstu jo prašymu, yra jo interesų centras. Taip nustatyta kilmės vieta gali būti pakeista specialiu paskyrimų tarnybos sprendimu, kol pareigūnas eina pareigas arba kai jis baigia tarnybą. Tačiau kol pareigūnas eina pareigas, toks sprendimas gali būti priimtas tik išimtiniais atvejais ir pareigūnui pateikus tinkamus patvirtinamuosius dokumentus.

Tačiau dėl tokio pakeitimo pareigūno interesų centru nelaikoma vieta už Sąjungos valstybių narių teritorijų ribų, už Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo II priede išvardytų šalių bei teritorijų ribų ir už Europos laisvosios prekybos asociacijos valstybių narių teritorijų ribų.“;

| d) | 8 straipsnis pakeičiamas taip:
  „8 straipsnis
  1.   Kiekvienais kalendoriniais metais pareigūnai, turintys teisę į ekspatriacijos arba gyvenimo užsienyje išmoką, turi teisę, neviršijant 2 dalyje nustatytų ribų, gauti kelionės iš darbo vietos į kilmės vietą, kaip apibrėžta 7 straipsnyje, išlaidas atitinkančią fiksuoto dydžio išmoką sau ir – jeigu jis turi teisę gauti išmoką šeimai – savo sutuoktiniui bei išlaikomiems vaikams, kaip apibrėžta 2 straipsnyje.
  Kai ir vyras, ir žmona yra Europos Sąjungos pareigūnai, kiekvienas iš jų pagal išdėstytas nuostatas turi teisę į kelionės išlaidas atitinkančią fiksuoto dydžio išmoką sau ir išlaikomiems vaikams; už kiekvieną išlaikomą vaiką mokama tik viena išmoka. Išmoka išlaikomiems vaikams nustatoma vyro ar žmonos prašymu pagal vieno iš jų kilmės vietą.
  Jeigu tam tikrais metais pareigūnas susituokia ir taip įgyja teisę į išmoką šeimai, sutuoktiniui apmokėtinos kelionės išlaidos apskaičiuojamos proporcingai laikotarpiui nuo santuokos dienos iki metų pabaigos.
  Jeigu dėl šeiminės padėties pasikeitimo po sumų išmokėjimo pasikeičia skaičiavimo bazė, pareigūnas jų grąžinti neprivalo.
  Jaunesnių nei dvejų metų vaikų kelionės išlaidos per visus kalendorinius metus nekompensuojamos.
  2.   Fiksuoto dydžio išmoka apskaičiuojama pagal išmoką už kiekvieną geografinio atstumo tarp pareigūno darbo vietos ir jo kilmės vietos kilometrą.
  Kai kilmės vieta, kaip apibrėžta 7 straipsnyje, yra už Sąjungos valstybių narių teritorijų ribų, už Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo II priede išvardytų šalių bei teritorijų ribų ir už Europos laisvosios prekybos asociacijos valstybių narių teritorijų ribų, fiksuoto dydžio išmoka apskaičiuojama pagal išmoką už kiekvieną geografinio atstumo tarp pareigūno darbo vietos ir valstybės narės, kurios pilietybę jis turi, sostinės kilometrą. Pareigūnai, kurių kilmės vieta yra už Sąjungos valstybių narių teritorijų ribų, už Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo II priede išvardytų šalių bei teritorijų ribų ir už Europos laisvosios prekybos asociacijos valstybių narių teritorijų ribų ir kurie nėra vienos iš valstybių narių piliečiai, neturi teisės į fiksuoto dydžio išmoką.
  Už kiekvieną kilometrą mokama ši išmoka:






  0 EUR už kiekvieną km nuo | 0 iki 200 km |
| --- | --- | --- |
| 0,3790 EUR už kiekvieną km nuo | 201 iki 1 000 km |
| 0,6316 EUR už kiekvieną km nuo | 1 001 iki 2 000 km |
| 0,3790 EUR už kiekvieną km nuo | 2 001 iki 3 000 km |
| 0,1262 EUR už kiekvieną km nuo | 3 001 iki 4 000 km |
| 0,0609 EUR už kiekvieną km nuo | 4 001 iki 10 000 km |
| 0 EUR už kiekvieną km per | 10 000 km. |

d)

8 straipsnis pakeičiamas taip:

„8 straipsnis

1.   Kiekvienais kalendoriniais metais pareigūnai, turintys teisę į ekspatriacijos arba gyvenimo užsienyje išmoką, turi teisę, neviršijant 2 dalyje nustatytų ribų, gauti kelionės iš darbo vietos į kilmės vietą, kaip apibrėžta 7 straipsnyje, išlaidas atitinkančią fiksuoto dydžio išmoką sau ir – jeigu jis turi teisę gauti išmoką šeimai – savo sutuoktiniui bei išlaikomiems vaikams, kaip apibrėžta 2 straipsnyje.

Kai ir vyras, ir žmona yra Europos Sąjungos pareigūnai, kiekvienas iš jų pagal išdėstytas nuostatas turi teisę į kelionės išlaidas atitinkančią fiksuoto dydžio išmoką sau ir išlaikomiems vaikams; už kiekvieną išlaikomą vaiką mokama tik viena išmoka. Išmoka išlaikomiems vaikams nustatoma vyro ar žmonos prašymu pagal vieno iš jų kilmės vietą.

Jeigu tam tikrais metais pareigūnas susituokia ir taip įgyja teisę į išmoką šeimai, sutuoktiniui apmokėtinos kelionės išlaidos apskaičiuojamos proporcingai laikotarpiui nuo santuokos dienos iki metų pabaigos.

Jeigu dėl šeiminės padėties pasikeitimo po sumų išmokėjimo pasikeičia skaičiavimo bazė, pareigūnas jų grąžinti neprivalo.

Jaunesnių nei dvejų metų vaikų kelionės išlaidos per visus kalendorinius metus nekompensuojamos.

2.   Fiksuoto dydžio išmoka apskaičiuojama pagal išmoką už kiekvieną geografinio atstumo tarp pareigūno darbo vietos ir jo kilmės vietos kilometrą.

Kai kilmės vieta, kaip apibrėžta 7 straipsnyje, yra už Sąjungos valstybių narių teritorijų ribų, už Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo II priede išvardytų šalių bei teritorijų ribų ir už Europos laisvosios prekybos asociacijos valstybių narių teritorijų ribų, fiksuoto dydžio išmoka apskaičiuojama pagal išmoką už kiekvieną geografinio atstumo tarp pareigūno darbo vietos ir valstybės narės, kurios pilietybę jis turi, sostinės kilometrą. Pareigūnai, kurių kilmės vieta yra už Sąjungos valstybių narių teritorijų ribų, už Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo II priede išvardytų šalių bei teritorijų ribų ir už Europos laisvosios prekybos asociacijos valstybių narių teritorijų ribų ir kurie nėra vienos iš valstybių narių piliečiai, neturi teisės į fiksuoto dydžio išmoką.

Už kiekvieną kilometrą mokama ši išmoka:

0 EUR už kiekvieną km nuo

0 iki 200 km

0,3790 EUR už kiekvieną km nuo

201 iki 1 000 km

0,6316 EUR už kiekvieną km nuo

1 001 iki 2 000 km

0,3790 EUR už kiekvieną km nuo

2 001 iki 3 000 km

0,1262 EUR už kiekvieną km nuo

3 001 iki 4 000 km

0,0609 EUR už kiekvieną km nuo

4 001 iki 10 000 km

0 EUR už kiekvieną km per

10 000 km.

Prie kelionės išmokos pridedamas fiksuoto dydžio priedas:

| — | 189,48 EUR – jeigu geografinis atstumas tarp darbo vietos ir kilmės vietos yra nuo 600 km iki 1 200 km, |
| --- | --- |

—

189,48 EUR – jeigu geografinis atstumas tarp darbo vietos ir kilmės vietos yra nuo 600 km iki 1 200 km,

| — | 378,93 EUR – jeigu geografinis atstumas tarp darbo vietos ir kilmės vietos yra didesnis kaip 1 200 km. |
| --- | --- |

—

378,93 EUR – jeigu geografinis atstumas tarp darbo vietos ir kilmės vietos yra didesnis kaip 1 200 km.

Minėtos išmokos už kiekvieną kilometrą ir fiksuoto dydžio priedai atnaujinami tokiu pat santykiu, kaip ir atlyginimas.

3.   Jeigu pareigūnas, kurio tarnyba kalendoriniais metais dėl kokios nors priežasties, išskyrus mirtį, nutrūksta arba kuris dalį metų išėjęs atostogų dėl asmeninių priežasčių, Sąjungos institucijoje faktiškai dirba trumpiau kaip devynis tų metų mėnesius, jis turi teisę gauti tik dalį 1 ir 2 dalyse nurodyto fiksuoto dydžio išmokos, apskaičiuotos proporcingai faktiškai išdirbtam laikotarpiui.

4.   Šio straipsnio 1, 2 ir 3 dalys taikomos pareigūnams, kurių darbo vieta yra valstybių narių teritorijose. Pareigūnas, kurio darbo vieta yra už valstybių narių teritorijų ribų, kiekvienais kalendoriniais metais turi teisę gauti pats, o tuo atveju, jeigu jis turi teisę į šeimos pašalpą, – taip pat jo sutuoktinis ir išlaikomi vaikai, kaip apibrėžta 2 straipsnyje, kelionės į kilmės vietą išlaidų kompensaciją arba kelionės į kitą vietą išlaidų kompensaciją, neviršijančią kelionės į kilmės vietą išlaidų. Tačiau jeigu sutuoktinis ir 2 straipsnio 2 dalyje nurodyti asmenys negyvena su pareigūnu jo darbo vietoje, jie turi teisę kiekvienais kalendoriniais metais gauti kelionės iš kilmės vietos į darbo vietą arba kelionės į kitą vietą, kurios kaina yra ne didesnė už kelionės į darbo vietą kainą, išlaidų kompensaciją.

Kelionės išlaidos kompensuojamos išmokant fiksuoto dydžio išmoką, apskaičiuojamą pagal kelionės lėktuvu ekonomine klase kainą.“;

| e) | 9 straipsnis pakeičiamas taip:
  „9 straipsnis
  1.   Pareigūnai, kurie, kad būtų laikomasi Tarnybos nuostatų 20 straipsnio, pradėdami tarnybą privalo pakeisti gyvenamąją vietą arba vėliau keisti darbo vietą būdami tarnyboje ir kurie negavo tų pačių išlaidų kompensacijos iš kito šaltinio, turi teisę į baldų ir asmeninių daiktų pervežimo išlaidų, įskaitant įprastinės rizikos (t. y. įsilaužimo, vagystės, gaisro) draudimo išlaidas, kompensaciją, neviršijančią išlaidų ribų.
  Nustatant išlaidų ribas atsižvelgiama į pareigūno šeiminę padėtį persikraustymo metu ir vidutines persikraustymo bei susijusias draudimo išlaidas.
  Šiai daliai įgyvendinti kiekvienos institucijos paskyrimų tarnyba priima bendrąsias įgyvendinimo nuostatas.
  2.   Pareigūnui baigus tarnybą arba mirus, kompensuojamos persikraustymo iš pareigūno darbo vietos į jo kilmės vietą išlaidos, neviršijant 1 dalyje nustatytų ribų. Jeigu miręs pareigūnas buvo nevedęs, išlaidų kompensaciją gauna jo teises gauti išmokas turintys asmenys.
  3.   Jeigu asmuo turi pareigūno statusą, persikraustoma per vienus metus nuo jo bandomojo laikotarpio pabaigos. Baigus tarnybą, persikraustoma per trejus metus, kaip nustatyta 6 straipsnio 4 dalies antrojoje pastraipoje. Persikraustymai po šioje dalyje nurodytų terminų kompensuojami tik išimtiniais atvejais specialiu paskyrimų tarnybos sprendimu.“; |
| --- | --- |

e)

9 straipsnis pakeičiamas taip:

„9 straipsnis

1.   Pareigūnai, kurie, kad būtų laikomasi Tarnybos nuostatų 20 straipsnio, pradėdami tarnybą privalo pakeisti gyvenamąją vietą arba vėliau keisti darbo vietą būdami tarnyboje ir kurie negavo tų pačių išlaidų kompensacijos iš kito šaltinio, turi teisę į baldų ir asmeninių daiktų pervežimo išlaidų, įskaitant įprastinės rizikos (t. y. įsilaužimo, vagystės, gaisro) draudimo išlaidas, kompensaciją, neviršijančią išlaidų ribų.

Nustatant išlaidų ribas atsižvelgiama į pareigūno šeiminę padėtį persikraustymo metu ir vidutines persikraustymo bei susijusias draudimo išlaidas.

Šiai daliai įgyvendinti kiekvienos institucijos paskyrimų tarnyba priima bendrąsias įgyvendinimo nuostatas.

2.   Pareigūnui baigus tarnybą arba mirus, kompensuojamos persikraustymo iš pareigūno darbo vietos į jo kilmės vietą išlaidos, neviršijant 1 dalyje nustatytų ribų. Jeigu miręs pareigūnas buvo nevedęs, išlaidų kompensaciją gauna jo teises gauti išmokas turintys asmenys.

3.   Jeigu asmuo turi pareigūno statusą, persikraustoma per vienus metus nuo jo bandomojo laikotarpio pabaigos. Baigus tarnybą, persikraustoma per trejus metus, kaip nustatyta 6 straipsnio 4 dalies antrojoje pastraipoje. Persikraustymai po šioje dalyje nurodytų terminų kompensuojami tik išimtiniais atvejais specialiu paskyrimų tarnybos sprendimu.“;

| f) | 13 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  i) | 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Komisija kas dvejus metus peržiūri 2 dalies a punkte nustatytus tarifus. Peržiūra atliekama atsižvelgiant į ataskaitą apie viešbučių, restoranų bei maitinimo paslaugų kainas ir grindžiama tokių kainų pokyčių rodikliais. Dėl peržiūros Komisija sprendžia priimdama deleguotuosius aktus pagal Tarnybos nuostatų 111 ir 112 straipsnius.“; |
| --- | --- | --- |

f)

13 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

i)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Komisija kas dvejus metus peržiūri 2 dalies a punkte nustatytus tarifus. Peržiūra atliekama atsižvelgiant į ataskaitą apie viešbučių, restoranų bei maitinimo paslaugų kainas ir grindžiama tokių kainų pokyčių rodikliais. Dėl peržiūros Komisija sprendžia priimdama deleguotuosius aktus pagal Tarnybos nuostatų 111 ir 112 straipsnius.“;

| ii) | papildoma šia dalimi:
  „4.   Nukrypstant nuo 1 dalies, apgyvendinimo išlaidos, kurias pareigūnai patiria komandiruotėse į pagrindines savo institucijų darbo vietas, kaip nurodyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo protokole Nr. 6, gali būti kompensuojamos remiantis fiksuoto dydžio suma, kuri neviršija didžiausios minėtoms valstybėms narėms nustatytos sumos.“; |
| --- | --- |

ii)

papildoma šia dalimi:

„4.   Nukrypstant nuo 1 dalies, apgyvendinimo išlaidos, kurias pareigūnai patiria komandiruotėse į pagrindines savo institucijų darbo vietas, kaip nurodyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo protokole Nr. 6, gali būti kompensuojamos remiantis fiksuoto dydžio suma, kuri neviršija didžiausios minėtoms valstybėms narėms nustatytos sumos.“;

| g) | 13a straipsnyje žodžiai „įvairios institucijos“ pakeičiami žodžiais „įvairių institucijų paskyrimų tarnybos“; |
| --- | --- |

g)

13a straipsnyje žodžiai „įvairios institucijos“ pakeičiami žodžiais „įvairių institucijų paskyrimų tarnybos“;

| h) | 17 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  i) | 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Atlyginimas kiekvienam pareigūnui išmokamas toje vietoje, kur jis dirba, ir tos šalies valiuta arba, pareigūno prašymu, eurais į banką Europos Sąjungoje.“; |
| --- | --- | --- |

h)

17 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

i)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Atlyginimas kiekvienam pareigūnui išmokamas toje vietoje, kur jis dirba, ir tos šalies valiuta arba, pareigūno prašymu, eurais į banką Europos Sąjungoje.“;

| ii) | 2 dalies pirmoji pastraipa pakeičiama taip:
  „Taisyklėse, kurias pasitarusios su Tarnybos nuostatų komitetu kiekvienos institucijos paskyrimų tarnybos nustato bendru sutarimu, išdėstytomis sąlygomis pareigūnas gali prašyti nuolatinio atlyginimo dalies pervedimo.“; |
| --- | --- |

ii)

2 dalies pirmoji pastraipa pakeičiama taip:

„Taisyklėse, kurias pasitarusios su Tarnybos nuostatų komitetu kiekvienos institucijos paskyrimų tarnybos nustato bendru sutarimu, išdėstytomis sąlygomis pareigūnas gali prašyti nuolatinio atlyginimo dalies pervedimo.“;

| iii) | 3 dalies pirmajame sakinyje po žodžių „atliekami“ įterpiami žodžiai „atitinkamos valstybės narės valiuta“; |
| --- | --- |

iii)

3 dalies pirmajame sakinyje po žodžių „atliekami“ įterpiami žodžiai „atitinkamos valstybės narės valiuta“;

| iv) | 4 dalies pirmajame sakinyje prieš žodžius „į kitą valstybę narę“ įterpiami žodžiai „vietos valiuta“; |
| --- | --- |

iv)

4 dalies pirmajame sakinyje prieš žodžius „į kitą valstybę narę“ įterpiami žodžiai „vietos valiuta“;

| 68) | VIII priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | 3 straipsnio b punkte žodžiai „pagal 41 ir 50 straipsnius“ pakeičiami žodžiais „pagal 41, 42c ir 50 straipsnius“; |
| --- | --- | --- |

68)

VIII priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

3 straipsnio b punkte žodžiai „pagal 41 ir 50 straipsnius“ pakeičiami žodžiais „pagal 41, 42c ir 50 straipsnius“;

| b) | 5 straipsnis pakeičiamas taip:
  „5 straipsnis
  Nepaisant šio priedo 2 straipsnio nuostatų, pareigūnai, likę tarnyboje po to, kai sulaukė pensinio amžiaus, turi teisę į pensijos priedą, lygų 1,5 % bazinio darbo užmokesčio, pagal kurį skaičiuojama jų pensija kiekvienais metais, dirbtais sulaukus tokio amžiaus, su išlyga, kad bendra jų pensijos ir priedo suma negali viršyti 70 % jų paskutinio bazinio darbo užmokesčio, kaip nurodyta Tarnybos nuostatų 77 straipsnio antroje arba trečioje pastraipoje.
  Ta padidinta suma taip pat mokama mirus pareigūnui, kuris nenutraukė savo tarnybos sulaukęs pensinio amžiaus.“; |
| --- | --- |

b)

5 straipsnis pakeičiamas taip:

„5 straipsnis

Nepaisant šio priedo 2 straipsnio nuostatų, pareigūnai, likę tarnyboje po to, kai sulaukė pensinio amžiaus, turi teisę į pensijos priedą, lygų 1,5 % bazinio darbo užmokesčio, pagal kurį skaičiuojama jų pensija kiekvienais metais, dirbtais sulaukus tokio amžiaus, su išlyga, kad bendra jų pensijos ir priedo suma negali viršyti 70 % jų paskutinio bazinio darbo užmokesčio, kaip nurodyta Tarnybos nuostatų 77 straipsnio antroje arba trečioje pastraipoje.

Ta padidinta suma taip pat mokama mirus pareigūnui, kuris nenutraukė savo tarnybos sulaukęs pensinio amžiaus.“;

| c) | 6 straipsnyje žodžiai „1 lygio pirmos pakopos“ pakeičiami žodžiais „AST 1 lygio pirmosios pakopos“; |
| --- | --- |

c)

6 straipsnyje žodžiai „1 lygio pirmos pakopos“ pakeičiami žodžiais „AST 1 lygio pirmosios pakopos“;

| d) | 9 straipsnis pakeičiamas taip:
  „9 straipsnis
  Pareigūnas, išeidamas iš tarnybos, kol dar nesulaukė pensinio amžiaus, gali paprašyti, kad jo ištarnauto laiko pensija:






  a) | būtų atidėta iki kalendorinio mėnesio po to mėnesio, kurį jis sulaukė pensinio amžiaus, pirmosios dienos arba |
| --- | --- | --- |

d)

9 straipsnis pakeičiamas taip:

„9 straipsnis

Pareigūnas, išeidamas iš tarnybos, kol dar nesulaukė pensinio amžiaus, gali paprašyti, kad jo ištarnauto laiko pensija:

a)

būtų atidėta iki kalendorinio mėnesio po to mėnesio, kurį jis sulaukė pensinio amžiaus, pirmosios dienos arba

| b) | būtų išmokėta tuojau pat, jeigu jam yra sukakę ne mažiau kaip 58 metai. Tuo atveju ištarnauto laiko pensija mažinama suma, apskaičiuota atsižvelgiant į pareigūno amžių, jam pradėjus gauti savo pensiją. |
| --- | --- |

b)

būtų išmokėta tuojau pat, jeigu jam yra sukakę ne mažiau kaip 58 metai. Tuo atveju ištarnauto laiko pensija mažinama suma, apskaičiuota atsižvelgiant į pareigūno amžių, jam pradėjus gauti savo pensiją.

Pensija mažinama 3,5 % kiekvienais metais iki tų metų, kuriais pareigūnas įgytų teisę į ištarnauto laiko pensiją, kaip apibrėžta Tarnybos nuostatų 77 straipsnyje. Jeigu amžiaus, kurio sulaukus įgyjamos teisės į ištarnauto laiko pensiją, kaip apibrėžta Tarnybos nuostatų 77 straipsnyje, ir suinteresuoto asmens amžiaus tuo metu skirtumas yra didesnis, negu sveikas metų skaičius, pensija mažinama dar vienus papildomus metus.“;

| e) | 11 straipsnio 2 dalies antrojoje pastraipoje žodis „institucija“ pakeičiamas žodžiais „kiekvienos institucijos paskyrimų tarnyba“; |
| --- | --- |

e)

11 straipsnio 2 dalies antrojoje pastraipoje žodis „institucija“ pakeičiamas žodžiais „kiekvienos institucijos paskyrimų tarnyba“;

| f) | 12 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  i) | 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Pareigūnas, kuris dar nesulaukė pensinio amžiaus ir kurio tarnyba nutrūksta ne dėl mirties ar invalidumo, ir kuris neturi teisės į tuojau pat prasidedantį ar atidėtą pensijos mokėjimą, išeidamas iš tarnybos turi teisę:






  a) | gauti išeitinę pašalpą, lygią trigubai sumai, išskaičiuotai iš jo bazinio darbo užmokesčio jo pensijos įmokoms, atėmus visas sumas, išmokėtas pagal Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 42 ir 112 straipsnius, jeigu jo tarnybos trukmė buvo trumpesnė nei vieneri metai ir jis nepasinaudojo 11 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka; |
| --- | --- | --- | --- |

f)

12 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

i)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Pareigūnas, kuris dar nesulaukė pensinio amžiaus ir kurio tarnyba nutrūksta ne dėl mirties ar invalidumo, ir kuris neturi teisės į tuojau pat prasidedantį ar atidėtą pensijos mokėjimą, išeidamas iš tarnybos turi teisę:

a)

gauti išeitinę pašalpą, lygią trigubai sumai, išskaičiuotai iš jo bazinio darbo užmokesčio jo pensijos įmokoms, atėmus visas sumas, išmokėtas pagal Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 42 ir 112 straipsnius, jeigu jo tarnybos trukmė buvo trumpesnė nei vieneri metai ir jis nepasinaudojo 11 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka;

| b) | kitais atvejais – gauti išmokas, numatytas 11 straipsnio 1 dalyje arba į tai, kad tokių išmokų aktuarinis ekvivalentas būtų pervestas į jo pasirinktą privačią draudimo bendrovę ar pensijų fondą, jeigu tokia bendrovė ar fondas garantuoja, kad:






  i) | kapitalas nebus grąžintas; |
| --- | --- | --- |

b)

kitais atvejais – gauti išmokas, numatytas 11 straipsnio 1 dalyje arba į tai, kad tokių išmokų aktuarinis ekvivalentas būtų pervestas į jo pasirinktą privačią draudimo bendrovę ar pensijų fondą, jeigu tokia bendrovė ar fondas garantuoja, kad:

i)

kapitalas nebus grąžintas;

| ii) | mėnesinės išmokos bus pradėtos mokėti ne anksčiau kaip sulaukus 60 metų ir ne vėliau kaip sulaukus 66 metų; |
| --- | --- |

ii)

mėnesinės išmokos bus pradėtos mokėti ne anksčiau kaip sulaukus 60 metų ir ne vėliau kaip sulaukus 66 metų;

| iii) | būtų įtrauktos nuostatos dėl apgrąžos ar maitintojo netekimo pensijos; |
| --- | --- |

iii)

būtų įtrauktos nuostatos dėl apgrąžos ar maitintojo netekimo pensijos;

| iv) | perkėlimas į kitą draudimo bendrovę ar kitą fondą leidžiamas tik tada, jeigu toks fondas atitinka i, ii ir iii papunkčiuose nustatytas sąlygas.“; |
| --- | --- |

iv)

perkėlimas į kitą draudimo bendrovę ar kitą fondą leidžiamas tik tada, jeigu toks fondas atitinka i, ii ir iii papunkčiuose nustatytas sąlygas.“;

| ii) | 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Nukrypstant nuo 1 dalies b punkto, jaunesni kaip pensinio amžiaus pareigūnai, kurie nuo to laiko, kai pradėjo eiti pareigas, tam, kad įgytų ar išlaikytų teises į pensiją, mokėjo įmokas valstybinei pensijų sistemai ar jų pasirinktai privačiai draudimo sistemai arba pensijų fondui, atitinkančiam 1 dalyje nustatytas sąlygas, ir kurių tarnyba nutrūksta ne dėl mirties ar invalidumo, jiems neįgyjant teisės tuojau pat ar po tam tikro laiko gauti ištarnauto laiko pensiją, išeidami iš tarnybos turi teisę gauti išeitinę išmoką, lygią jų pensijos, sukauptos jų tarnybos metu institucijose, aktuarinei vertei. Tais atvejais sumos, sumokėtos tam, kad būtų įgytos ar išlaikytos teisės į pensiją pagal valstybinę pensijų sistemą, taikant Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 42 ar 112 straipsnius, atimamos iš išeitinės išmokos.“; |
| --- | --- |

ii)

2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Nukrypstant nuo 1 dalies b punkto, jaunesni kaip pensinio amžiaus pareigūnai, kurie nuo to laiko, kai pradėjo eiti pareigas, tam, kad įgytų ar išlaikytų teises į pensiją, mokėjo įmokas valstybinei pensijų sistemai ar jų pasirinktai privačiai draudimo sistemai arba pensijų fondui, atitinkančiam 1 dalyje nustatytas sąlygas, ir kurių tarnyba nutrūksta ne dėl mirties ar invalidumo, jiems neįgyjant teisės tuojau pat ar po tam tikro laiko gauti ištarnauto laiko pensiją, išeidami iš tarnybos turi teisę gauti išeitinę išmoką, lygią jų pensijos, sukauptos jų tarnybos metu institucijose, aktuarinei vertei. Tais atvejais sumos, sumokėtos tam, kad būtų įgytos ar išlaikytos teisės į pensiją pagal valstybinę pensijų sistemą, taikant Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 42 ar 112 straipsnius, atimamos iš išeitinės išmokos.“;

| g) | 15 straipsnyje žodžiai „63 metų“ pakeičiami žodžiais „pensinis amžius“; |
| --- | --- |

g)

15 straipsnyje žodžiai „63 metų“ pakeičiami žodžiais „pensinis amžius“;

| h) | 18a straipsnyje žodžiai „63 metų“ pakeičiami žodžiais „pensinis amžius“; |
| --- | --- |

h)

18a straipsnyje žodžiai „63 metų“ pakeičiami žodžiais „pensinis amžius“;

| i) | 27 straipsnio antrojoje pastraipoje žodis „patikslinus“ pakeičiamas žodžiu „atnaujinus“; |
| --- | --- |

i)

27 straipsnio antrojoje pastraipoje žodis „patikslinus“ pakeičiamas žodžiu „atnaujinus“;

| j) | 45 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  i) | trečiojoje pastraipoje žodžiai „valstybės narės, kurioje yra jų gyvenamoji vieta,“ pakeičiami žodžiais „Europos Sąjungos“; |
| --- | --- | --- |

j)

45 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

i)

trečiojoje pastraipoje žodžiai „valstybės narės, kurioje yra jų gyvenamoji vieta,“ pakeičiami žodžiais „Europos Sąjungos“;

| ii) | ketvirtos pastraipos pirmajame sakinyje prieš žodžius „šalies, kurioje yra jų gyvenamoji vieta, banką“ įterpiami žodžiai „Europos Sąjungos arba“; |
| --- | --- |

ii)

ketvirtos pastraipos pirmajame sakinyje prieš žodžius „šalies, kurioje yra jų gyvenamoji vieta, banką“ įterpiami žodžiai „Europos Sąjungos arba“;

| iii) | ketvirtos pastraipos antrajame sakinyje žodžiai „eurais į banką šalyje, kurioje yra institucijos buveinė, ar“ išbraukiami; |
| --- | --- |

iii)

ketvirtos pastraipos antrajame sakinyje žodžiai „eurais į banką šalyje, kurioje yra institucijos buveinė, ar“ išbraukiami;

| 69) | IX priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2 straipsnio 3 dalyje žodis „institucijos“ pakeičiamas žodžiais „kiekvienos institucijos paskyrimų tarnyba“; |
| --- | --- | --- |

69)

IX priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

2 straipsnio 3 dalyje žodis „institucijos“ pakeičiamas žodžiais „kiekvienos institucijos paskyrimų tarnyba“;

| b) | 5 straipsnio 1 dalies pirmasis sakinys pakeičiamas taip:
  „Kiekvienoje institucijoje įsteigiama drausmės komisija (toliau – komisija), jei dvi arba daugiau agentūrų, remdamosi Tarnybos nuostatų 9 straipsnio 1a dalimi, nenusprendžia įsteigti bendros komisijos.“; |
| --- | --- |

b)

5 straipsnio 1 dalies pirmasis sakinys pakeičiamas taip:

„Kiekvienoje institucijoje įsteigiama drausmės komisija (toliau – komisija), jei dvi arba daugiau agentūrų, remdamosi Tarnybos nuostatų 9 straipsnio 1a dalimi, nenusprendžia įsteigti bendros komisijos.“;

| c) | 30 straipsnis pakeičiamas taip:
  „30 straipsnis
  Nedarant poveikio 2 straipsnio 3 daliai, kiekvienos institucijos paskyrimo tarnyba, jei mano, kad tai tikslinga, pasitarusi su personalo komitetu, priima šio priedo įgyvendinimo tvarką.“; |
| --- | --- |

c)

30 straipsnis pakeičiamas taip:

„30 straipsnis

Nedarant poveikio 2 straipsnio 3 daliai, kiekvienos institucijos paskyrimo tarnyba, jei mano, kad tai tikslinga, pasitarusi su personalo komitetu, priima šio priedo įgyvendinimo tvarką.“;

| 70) | X priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | 6 straipsnis pakeičiamas taip:
  „6 straipsnis
  Kiekvienais kalendoriniais metais pareigūnas turi teisę į dvi dienas metinių atostogų už kiekvieną tarnybos mėnesį.
  Nepaisant šio straipsnio 1 dalies, į trečiąsias šalis jau komandiruoti pareigūnai nuo 2014 m. sausio 1 d. turi teisę:






  — | į tris darbo dienas nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2014 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- | --- | --- |

70)

X priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

6 straipsnis pakeičiamas taip:

„6 straipsnis

Kiekvienais kalendoriniais metais pareigūnas turi teisę į dvi dienas metinių atostogų už kiekvieną tarnybos mėnesį.

Nepaisant šio straipsnio 1 dalies, į trečiąsias šalis jau komandiruoti pareigūnai nuo 2014 m. sausio 1 d. turi teisę:

—

į tris darbo dienas nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2014 m. gruodžio 31 d.;

| — | dvi su puse darbo dienų nuo 2015 m. sausio 1 d. iki 2015 m. gruodžio 31 d.“; |
| --- | --- |

—

dvi su puse darbo dienų nuo 2015 m. sausio 1 d. iki 2015 m. gruodžio 31 d.“;

| b) | 7 straipsnis pakeičiamas taip:
  „7 straipsnis
  Tais metais, kai pareigūnas pradeda arba baigia eiti pareigas trečiojoje šalyje, jis turi teisę į dvi darbo dienas atostogų už kiekvieną pilną tarnybos mėnesį, po dvi darbo dienas už nepilną tarnybos mėnesį, jei dirbta daugiau kaip 15 dienų, ir po vieną darbo dieną už nepilną mėnesį, jei dirbta 15 ar mažiau dienų.
  Pareigūnui dėl nesusijusių su tarnyba priežasčių neišnaudojus kasmetinių atostogų iki einamųjų metų pabaigos, į kitus metus galima perkelti ne daugiau kaip 14 darbo dienų atostogų.“; |
| --- | --- |

b)

7 straipsnis pakeičiamas taip:

„7 straipsnis

Tais metais, kai pareigūnas pradeda arba baigia eiti pareigas trečiojoje šalyje, jis turi teisę į dvi darbo dienas atostogų už kiekvieną pilną tarnybos mėnesį, po dvi darbo dienas už nepilną tarnybos mėnesį, jei dirbta daugiau kaip 15 dienų, ir po vieną darbo dieną už nepilną mėnesį, jei dirbta 15 ar mažiau dienų.

Pareigūnui dėl nesusijusių su tarnyba priežasčių neišnaudojus kasmetinių atostogų iki einamųjų metų pabaigos, į kitus metus galima perkelti ne daugiau kaip 14 darbo dienų atostogų.“;

| c) | 8 straipsnis papildomas šia pastraipa:
  „Pareigūnai, kurie pagal Tarnybos nuostatų 24a straipsnį dalyvauja mokymuose ir kuriems pagal šio straipsnio pirmą pastraipą suteikiamos atostogos poilsiui, prireikus derina mokymams skirtą laiką su savo atostogomis.“; |
| --- | --- |

c)

8 straipsnis papildomas šia pastraipa:

„Pareigūnai, kurie pagal Tarnybos nuostatų 24a straipsnį dalyvauja mokymuose ir kuriems pagal šio straipsnio pirmą pastraipą suteikiamos atostogos poilsiui, prireikus derina mokymams skirtą laiką su savo atostogomis.“;

| d) | 9 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Atsižvelgiant į pareigūno pageidavimą ir tarnybos poreikius, kasmetinės atostogos gali būti suteikiamos visos iš karto arba dalimis. Tačiau bent viena atostogų dalis turi trukti dvi savaites iš eilės.“; |
| --- | --- |

d)

9 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Atsižvelgiant į pareigūno pageidavimą ir tarnybos poreikius, kasmetinės atostogos gali būti suteikiamos visos iš karto arba dalimis. Tačiau bent viena atostogų dalis turi trukti dvi savaites iš eilės.“;

| e) | 10 straipsnis pakeičiamas taip:
  „10 straipsnis
  1.   Išmoka dėl gyvenimo sąlygų nustatoma pagal pareigūno tarnybos vietą orientacinės sumos procentu. Ta bazinė suma apima visą bazinį darbo užmokestį, ekspatriacijos išmoką, išmoką šeimai ir išmoką vaikui išlaikyti, atėmus Tarnybos nuostatuose arba jiems įgyvendinti priimtuose reglamentuose nurodytas privalomas išskaičiuoti sumas.
  Kai pareigūnas dirba šalyje, kurioje gyvenimo sąlygos gali būti laikomos lygiavertėmis gyvenimo sąlygoms Europos Sąjungoje, tokia išmoka nemokama.
  Kitose darbo vietose išmoka dėl gyvenimo sąlygų nustatoma atsižvelgiant, be kita ko, į šiuos aspektus:






  — | sveikatos priežiūros ir ligoninių aplinką, |
| --- | --- | --- |

e)

10 straipsnis pakeičiamas taip:

„10 straipsnis

1.   Išmoka dėl gyvenimo sąlygų nustatoma pagal pareigūno tarnybos vietą orientacinės sumos procentu. Ta bazinė suma apima visą bazinį darbo užmokestį, ekspatriacijos išmoką, išmoką šeimai ir išmoką vaikui išlaikyti, atėmus Tarnybos nuostatuose arba jiems įgyvendinti priimtuose reglamentuose nurodytas privalomas išskaičiuoti sumas.

Kai pareigūnas dirba šalyje, kurioje gyvenimo sąlygos gali būti laikomos lygiavertėmis gyvenimo sąlygoms Europos Sąjungoje, tokia išmoka nemokama.

Kitose darbo vietose išmoka dėl gyvenimo sąlygų nustatoma atsižvelgiant, be kita ko, į šiuos aspektus:

—

sveikatos priežiūros ir ligoninių aplinką,

| — | saugumą, |
| --- | --- |

—

saugumą,

| — | klimatą, |
| --- | --- |

—

klimatą,

| — | izoliacijos laipsnį, |
| --- | --- |

—

izoliacijos laipsnį,

| — | kitas vietos gyvenimo sąlygas. |
| --- | --- |

—

kitas vietos gyvenimo sąlygas.

Gavusi Personalo komiteto nuomonę, paskyrimų tarnyba kasmet persvarsto ir prireikus patikslina kiekvienai tarnybos vietovei nustatytą išmoką dėl gyvenimo sąlygų.

Paskyrimų tarnyba gali nuspręsti prie išmokos dėl gyvenimo sąlygų skirti papildomą priemoką tais atvejais, kai pareigūnas buvo daugiau nei vieną kartą paskirtas į darbo vietą, kurioje darbo sąlygos laikomos sunkiomis arba labai sunkiomis. Ta papildoma priemoka neviršija pirmoje pastraipoje nurodytos 5 % bazinės sumos, o paskyrimų tarnyba tinkamai pagrindžia pavienius savo sprendimus, kad būtų paisoma vienodo požiūrio principo, remdamasi ankstesnio paskyrimo sunkumo laipsniu.

2.   Jei gyvenimo sąlygos darbo vietoje tiesiogiai pavojingos pareigūnui, paskyrimų tarnybos specialiu pagrįstu sprendimu jam mokama laikina papildoma išmoka. Ta išmoka nustatoma 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodytos bazinės sumos procentu:

| — | kai tarnyba rekomenduoja personalui neįkurdinti šeimos ar kitų priklausomų asmenų darbo vietoje, su sąlyga, kad jie laikosi tos rekomendacijos; |
| --- | --- |

—

kai tarnyba rekomenduoja personalui neįkurdinti šeimos ar kitų priklausomų asmenų darbo vietoje, su sąlyga, kad jie laikosi tos rekomendacijos;

| — | kai tarnyba nusprendžia laikinai sumažinti tam tikroje darbo vietoje dirbančių darbuotojų skaičių. |
| --- | --- |

—

kai tarnyba nusprendžia laikinai sumažinti tam tikroje darbo vietoje dirbančių darbuotojų skaičių.

Tinkamai pagrįstais atvejais paskyrimų tarnyba taip pat gali nustatyti, kad tam tikras pareigas gali eiti tik šeimos neturintis asmuo. Minėta išmoka mokama tik darbuotojams, kurie laikosi tos apibrėžties.

3.   Dėl išsamių šio straipsnio taikymo nuostatų sprendžia paskyrimų tarnyba.“;

| f) | 11 straipsnio pirmajame sakinyje žodis „Belgijoje“ pakeičiamas žodžiais „Europos Sąjungoje“; |
| --- | --- |

f)

11 straipsnio pirmajame sakinyje žodis „Belgijoje“ pakeičiamas žodžiais „Europos Sąjungoje“;

| g) | 13 straipsnis pakeičiamas taip:
  „13 straipsnis
  Siekiant kuo geriau užtikrinti pareigūnams tą pačią perkamąją galią, kad ir kur būtų jų darbo vieta, 12 straipsnyje nurodyti korekciniai koeficientai atnaujinami kartą per metus laikantis XI priedo. Atnaujinant koeficientus visos vertės laikomos orientacinėmis vertėmis. Komisija skelbia atnaujintas vertes Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje informavimo tikslais praėjus dviem savaitėms nuo atnaujinimo dienos.
  Tačiau jei paaiškėja, kad tam tikros šalies pragyvenimo išlaidų skirtumas, apskaičiuotas remiantis korekciniu koeficientu ir atitinkamu valiutų kursu, po paskutinio atnaujinimo viršijo 5 %, pirmoje pastraipoje nustatyta tvarka atliekamas laikinasis atnaujinimas siekiant korekcinio koeficiento tikslinimo.“; |
| --- | --- |

g)

13 straipsnis pakeičiamas taip:

„13 straipsnis

Siekiant kuo geriau užtikrinti pareigūnams tą pačią perkamąją galią, kad ir kur būtų jų darbo vieta, 12 straipsnyje nurodyti korekciniai koeficientai atnaujinami kartą per metus laikantis XI priedo. Atnaujinant koeficientus visos vertės laikomos orientacinėmis vertėmis. Komisija skelbia atnaujintas vertes Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje informavimo tikslais praėjus dviem savaitėms nuo atnaujinimo dienos.

Tačiau jei paaiškėja, kad tam tikros šalies pragyvenimo išlaidų skirtumas, apskaičiuotas remiantis korekciniu koeficientu ir atitinkamu valiutų kursu, po paskutinio atnaujinimo viršijo 5 %, pirmoje pastraipoje nustatyta tvarka atliekamas laikinasis atnaujinimas siekiant korekcinio koeficiento tikslinimo.“;

| h) | 23 straipsnis pakeičiamas taip:
  „23 straipsnis
  Paskyrimų tarnyba, remdamasi šalių sąrašu, kurį turi sudaryti ji pati, ir kai institucija neaprūpina pareigūno būstu, moka pareigūnui būsto išmoką arba grąžina pareigūno mokamą nuomą.
  Būsto išmoka mokama pateikus nuomos sutartį, nebent paskyrimų tarnyba dėl tinkamai pagrįstų priežasčių, susijusių su darbo vietos atitinkamoje trečiojoje šalyje praktika ir vietos sąlygomis, panaikina tą prievolę. Būsto išmoka apskaičiuojama visų pirma atsižvelgiant į pareigūno pareigų lygį ir po to į jo išlaikomos šeimos sudėtį.
  Nuoma grąžinama, jeigu paskyrimų tarnyba davė aiškų leidimą įsikurti atitinkamame būste ir jei jis visų pirma atitinka pareigūno pareigų lygį ir po to jo išlaikomos šeimos sudėtį.
  Išsamias šio straipsnio taikymo nuostatas nustato paskyrimų tarnyba. Būsto išmoka jokiu būdu neturi viršyti pareigūno patiriamų išlaidų.“; |
| --- | --- |

h)

23 straipsnis pakeičiamas taip:

„23 straipsnis

Paskyrimų tarnyba, remdamasi šalių sąrašu, kurį turi sudaryti ji pati, ir kai institucija neaprūpina pareigūno būstu, moka pareigūnui būsto išmoką arba grąžina pareigūno mokamą nuomą.

Būsto išmoka mokama pateikus nuomos sutartį, nebent paskyrimų tarnyba dėl tinkamai pagrįstų priežasčių, susijusių su darbo vietos atitinkamoje trečiojoje šalyje praktika ir vietos sąlygomis, panaikina tą prievolę. Būsto išmoka apskaičiuojama visų pirma atsižvelgiant į pareigūno pareigų lygį ir po to į jo išlaikomos šeimos sudėtį.

Nuoma grąžinama, jeigu paskyrimų tarnyba davė aiškų leidimą įsikurti atitinkamame būste ir jei jis visų pirma atitinka pareigūno pareigų lygį ir po to jo išlaikomos šeimos sudėtį.

Išsamias šio straipsnio taikymo nuostatas nustato paskyrimų tarnyba. Būsto išmoka jokiu būdu neturi viršyti pareigūno patiriamų išlaidų.“;

| 71) | XI priedas pakeičiamas taip:

  „XI PRIEDAS


  TARNYBOS NUOSTATŲ 64 IR 65 STRAIPSNIŲ ĮGYVENDINIMO TAISYKLĖS


  1   SKYRIUS

  KASMETINIS ATLYGINIMO ATNAUJINIMAS, NUSTATYTAS TARNYBOS NUOSTATŲ 65 STRAIPSNIO 1 DALYJE


  1   Skirsnis


  Kasmetinį tikslinimą lemiantys veiksniai


  1 straipsnis

  1.   Europos Sąjungos statistikos tarnybos (Eurostato) pranešimas

  Siekiant atlikti Tarnybos nuostatų 65 straipsnio 1 dalyje nustatytą atnaujinimą ir X priedo 13 straipsnio tikslais, kiekvienais metais iki spalio mėn. pabaigos Eurostatas parengia pranešimą apie pragyvenimo išlaidų Belgijoje ir Liuksemburge pasikeitimus, ekonominius Briuselio ir tam tikrų valstybių narių bei, jei būtina, trečiųjų šalių vietų ekonominius paritetus ir centrinės valdžios valstybinėje tarnyboje mokamų darbo užmokesčių perkamosios galios pokyčius.
  2.   Pragyvenimo išlaidų Belgijoje ir Liuksemburge kitimas

  Eurostatas sudaro indeksą Sąjungos pareigūnų pragyvenimo išlaidų Belgijoje ir Liuksemburge pokyčiams įvertinti. Šis indeksas (toliau – jungtinis indeksas) apskaičiuojamas atsižvelgiant į nacionalinį korekcinį infliacijos koeficientą (Belgijos atveju į suderintą vartotojų kainų indeksą (SVKI), o Liuksemburgo – į vartotojų kainų indeksą (VKI)) nuo praėjusių metų birželio mėn. iki einamųjų metų birželio mėn. pagal tose valstybėse narėse tarnaujančių darbuotojų pasiskirstymą.
  3.   Pragyvenimo ne Briuselyje išlaidų kitimas







  a) | Eurostatas, suderinęs su valstybių narių nacionaliniais statistikos institutais ar kitomis atitinkamomis institucijomis, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 223/2009 (12), (toliau - valstybių narių nacionaliniai statistikos institutai ar kitos atitinkamos institucijos) apskaičiuoja ekonominius paritetus, kuriais nustatoma, kiek ekvivalentiška yra perkamoji galia, kurią užtikrina:






  i) | Sąjungos pareigūnų, dirbančių valstybių narių sostinėse, išskyrus Olandiją, kai skaičiuojama pagal padėtį Hagoje, o ne Amsterdame, bei tam tikrose kitose darbo vietose darbo užmokestis, palyginti su Briuseliu, |
| --- | --- | --- | --- |

71)

XI priedas pakeičiamas taip:

„XI PRIEDAS

TARNYBOS NUOSTATŲ 64 IR 65 STRAIPSNIŲ ĮGYVENDINIMO TAISYKLĖS

1   SKYRIUS

KASMETINIS ATLYGINIMO ATNAUJINIMAS, NUSTATYTAS TARNYBOS NUOSTATŲ 65 STRAIPSNIO 1 DALYJE

1   Skirsnis

Kasmetinį tikslinimą lemiantys veiksniai

1 straipsnis

1.   Europos Sąjungos statistikos tarnybos (Eurostato) pranešimas

Siekiant atlikti Tarnybos nuostatų 65 straipsnio 1 dalyje nustatytą atnaujinimą ir X priedo 13 straipsnio tikslais, kiekvienais metais iki spalio mėn. pabaigos Eurostatas parengia pranešimą apie pragyvenimo išlaidų Belgijoje ir Liuksemburge pasikeitimus, ekonominius Briuselio ir tam tikrų valstybių narių bei, jei būtina, trečiųjų šalių vietų ekonominius paritetus ir centrinės valdžios valstybinėje tarnyboje mokamų darbo užmokesčių perkamosios galios pokyčius.

2.   Pragyvenimo išlaidų Belgijoje ir Liuksemburge kitimas

Eurostatas sudaro indeksą Sąjungos pareigūnų pragyvenimo išlaidų Belgijoje ir Liuksemburge pokyčiams įvertinti. Šis indeksas (toliau – jungtinis indeksas) apskaičiuojamas atsižvelgiant į nacionalinį korekcinį infliacijos koeficientą (Belgijos atveju į suderintą vartotojų kainų indeksą (SVKI), o Liuksemburgo – į vartotojų kainų indeksą (VKI)) nuo praėjusių metų birželio mėn. iki einamųjų metų birželio mėn. pagal tose valstybėse narėse tarnaujančių darbuotojų pasiskirstymą.

3.   Pragyvenimo ne Briuselyje išlaidų kitimas

a)

Eurostatas, suderinęs su valstybių narių nacionaliniais statistikos institutais ar kitomis atitinkamomis institucijomis, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 223/2009 (12), (toliau - valstybių narių nacionaliniai statistikos institutai ar kitos atitinkamos institucijos) apskaičiuoja ekonominius paritetus, kuriais nustatoma, kiek ekvivalentiška yra perkamoji galia, kurią užtikrina:

i)

Sąjungos pareigūnų, dirbančių valstybių narių sostinėse, išskyrus Olandiją, kai skaičiuojama pagal padėtį Hagoje, o ne Amsterdame, bei tam tikrose kitose darbo vietose darbo užmokestis, palyginti su Briuseliu,

| ii) | valstybėse narėse mokamos pareigūnų pensijos, palyginti su Belgija. |
| --- | --- |

ii)

valstybėse narėse mokamos pareigūnų pensijos, palyginti su Belgija.

| b) | ekonominiai paritetai nurodomi kiekvienų metų birželio mėnesiui. |
| --- | --- |

b)

ekonominiai paritetai nurodomi kiekvienų metų birželio mėnesiui.

| c) | Ekonominiai paritetai skaičiuojami taip, kad kiekviena bazinė sudedamoji dalis galėtų būti atnaujinama du kartus per metus ir patikrinama tiesioginio tyrimo metu bent kartą per penkerius metus. Eurostatas atnaujina ekonominius paritetus, taikydamas suderinto valstybių narių vartotojų kainų indekso pokyčius ir tinkamiausius indeksus, apibrėžtus 13 straipsnyje nurodytos Tarnybos nuostatų 64 ir 65 straipsnių darbo grupės; |
| --- | --- |

c)

Ekonominiai paritetai skaičiuojami taip, kad kiekviena bazinė sudedamoji dalis galėtų būti atnaujinama du kartus per metus ir patikrinama tiesioginio tyrimo metu bent kartą per penkerius metus. Eurostatas atnaujina ekonominius paritetus, taikydamas suderinto valstybių narių vartotojų kainų indekso pokyčius ir tinkamiausius indeksus, apibrėžtus 13 straipsnyje nurodytos Tarnybos nuostatų 64 ir 65 straipsnių darbo grupės;

| d) | ne Belgijoje ir Liuksemburge pragyvenimo išlaidų pokyčiai baziniu laikotarpiu skaičiuojami pagal išvestinius indeksus. Tie indeksai skaičiuojami jungtinį indeksą padauginant iš ekonominio pariteto pokyčio. |
| --- | --- |

d)

ne Belgijoje ir Liuksemburge pragyvenimo išlaidų pokyčiai baziniu laikotarpiu skaičiuojami pagal išvestinius indeksus. Tie indeksai skaičiuojami jungtinį indeksą padauginant iš ekonominio pariteto pokyčio.

4.   Centrinės valdžios valstybės tarnautojų darbo užmokesčių perkamosios galios kitimas (specifiniai rodikliai)

| a) | siekdamas apskaičiuoti valstybės tarnautojų darbo užmokesčio santykinį pokytį, t. y. jo sumažėjimą arba padidėjimą, Eurostatas, remdamasis valstybių narių nacionalinių statistikos institutų ar kitų atitinkamų institucijų iki rugsėjo mėn. pabaigos pateikta informacija, apskaičiuoja specifinius rodiklius, atspindinčius faktinio centrinės valdžios valstybės tarnautojų atlyginimo pokyčius nuo praėjusių metų liepos mėn. iki einamųjų metų liepos mėn. Abu dydžius turėtų sudaryti viena dvyliktoji visų kasmet išmokamų sumų.
  Specifiniai rodikliai yra dviejų rūšių:






  i) | po vieną rodiklį kiekvienai Tarnybos nuostatuose apibrėžtai pareigų grupei, |
| --- | --- | --- |

a)

siekdamas apskaičiuoti valstybės tarnautojų darbo užmokesčio santykinį pokytį, t. y. jo sumažėjimą arba padidėjimą, Eurostatas, remdamasis valstybių narių nacionalinių statistikos institutų ar kitų atitinkamų institucijų iki rugsėjo mėn. pabaigos pateikta informacija, apskaičiuoja specifinius rodiklius, atspindinčius faktinio centrinės valdžios valstybės tarnautojų atlyginimo pokyčius nuo praėjusių metų liepos mėn. iki einamųjų metų liepos mėn. Abu dydžius turėtų sudaryti viena dvyliktoji visų kasmet išmokamų sumų.

Specifiniai rodikliai yra dviejų rūšių:

i)

po vieną rodiklį kiekvienai Tarnybos nuostatuose apibrėžtai pareigų grupei,

| ii) | vidutinis rodiklis, atspindintis nacionalinių valstybės tarnautojų skaičių, atitinkantį kiekvieną pareigų grupę. |
| --- | --- |

ii)

vidutinis rodiklis, atspindintis nacionalinių valstybės tarnautojų skaičių, atitinkantį kiekvieną pareigų grupę.

Kiekvienas iš tų rodiklių turi būti išreikštas realiomis bruto ir neto vertėmis. Pereinant nuo bruto į neto, atsižvelgiama į įstatymais numatytus atskaitymus ir bendruosius apmokestinimo koeficientus.

Nustatydamas visos Europos Sąjungos bruto ir neto rodiklius, Eurostatas taiko imtį, sudarytą iš šių valstybių narių: Belgijos, Vokietijos, Ispanijos, Prancūzijos, Italijos, Liuksemburgo, Nyderlandų, Austrijos, Lenkijos, Švedijos ir Jungtinės Karalystės. Europos Parlamentas ir Taryba, veikdami pagal Komisijos pasiūlymą, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos Veikimo 336 straipsnį, gali patvirtinti naują imtį, kuri atitinka 75 % Sąjungos bendro vidaus produkto (BVP) ir kuri pradedama taikyti kitais metais po jos patvirtinimo. Kiekvienos šalies rezultatas vertinamas pagal atitinkamą agreguotą jos BVP, nustatytą pagal perkamosios galios paritetus, kurie matyti iš naujausių statistinių duomenų, paskelbtų pagal nacionalinių sąskaitų apibrėžtis einamuoju momentu galiojančioje Europos sąskaitų sistemoje.

| b) | Eurostato prašymu valstybių narių nacionaliniai statistikos institutai ar kitos atitinkamos institucijos jam pateikia papildomą informaciją, jo nuomone, reikalingą tam, kad būtų galima nustatyti specifinį rodiklį, pagal kurį tiksliai įvertinami nacionalinių valstybės tarnautojų perkamosios galios pokyčiai.
  Jeigu po tolesnių konsultacijų su valstybių narių nacionaliniais statistikos institutais ar kitomis atitinkamomis institucijomis Eurostatas gautoje informacijoje randa statistinių anomalijų arba nustato, kad neįmanoma parengti rodiklių, kurie leistų statistiškai tiksliai įvertinti tam tikros valstybės narės valstybės tarnautojų faktinių pajamų pokyčius, jis apie tai praneša Komisijai ir pateikia visus duomenis, kurių jai reikia įvertinimui atlikti. |
| --- | --- |

b)

Eurostato prašymu valstybių narių nacionaliniai statistikos institutai ar kitos atitinkamos institucijos jam pateikia papildomą informaciją, jo nuomone, reikalingą tam, kad būtų galima nustatyti specifinį rodiklį, pagal kurį tiksliai įvertinami nacionalinių valstybės tarnautojų perkamosios galios pokyčiai.

Jeigu po tolesnių konsultacijų su valstybių narių nacionaliniais statistikos institutais ar kitomis atitinkamomis institucijomis Eurostatas gautoje informacijoje randa statistinių anomalijų arba nustato, kad neįmanoma parengti rodiklių, kurie leistų statistiškai tiksliai įvertinti tam tikros valstybės narės valstybės tarnautojų faktinių pajamų pokyčius, jis apie tai praneša Komisijai ir pateikia visus duomenis, kurių jai reikia įvertinimui atlikti.

| c) | be specifinių rodiklių, Eurostatas apskaičiuoja tam tikrus kontrolinius rodiklius. Vienas toks rodiklis yra duomenys apie realų uždarbį vienam asmeniui centrinės valdžios institucijoje, nustatyti pagal nacionalinių sąskaitų apibrėžimus einamuoju momentu galiojančioje Europos sąskaitų sistemoje.
  Prie Eurostato pranešimo apie specifinius rodiklius pridedamos pastabos apie tų rodiklių ir šiame punkte nurodytų kontrolinių rodiklių skirtumus. |
| --- | --- |

c)

be specifinių rodiklių, Eurostatas apskaičiuoja tam tikrus kontrolinius rodiklius. Vienas toks rodiklis yra duomenys apie realų uždarbį vienam asmeniui centrinės valdžios institucijoje, nustatyti pagal nacionalinių sąskaitų apibrėžimus einamuoju momentu galiojančioje Europos sąskaitų sistemoje.

Prie Eurostato pranešimo apie specifinius rodiklius pridedamos pastabos apie tų rodiklių ir šiame punkte nurodytų kontrolinių rodiklių skirtumus.

2 straipsnis

Šio priedo 15 straipsnio tikslais Komisija reguliariai atlieka institucijų įdarbinimo poreikių tyrimą.

2   Skirsnis

Kasmetinio atlyginimų ir pensijų atnaujinimo tvarka

3 straipsnis

| 1. | Pagal Tarnybos nuostatų 65 straipsnį, remiantis šio priedo 1 skirsnyje nustatytais kriterijais, iki kiekvienų metų pabaigos atliekamas atlyginimų ir pensijų atnaujinimas, įsigaliojantis liepos 1 d. |
| --- | --- |

1.

Pagal Tarnybos nuostatų 65 straipsnį, remiantis šio priedo 1 skirsnyje nustatytais kriterijais, iki kiekvienų metų pabaigos atliekamas atlyginimų ir pensijų atnaujinimas, įsigaliojantis liepos 1 d.

| 2. | Atnaujinimo suma nustatoma jungtinį indeksą padauginant iš specifinio rodiklio. Atnaujinimas atliekamas atskaičius mokesčius ir išreiškiamas vienodu procentiniu dydžiu. |
| --- | --- |

2.

Atnaujinimo suma nustatoma jungtinį indeksą padauginant iš specifinio rodiklio. Atnaujinimas atliekamas atskaičius mokesčius ir išreiškiamas vienodu procentiniu dydžiu.

| 3. | Taip nustatyto atnaujinimo suma pagal toliau nustatytą metodą įtraukiama į bazinio darbo užmokesčio lenteles, pateiktas Tarnybos nuostatų 66 straipsnyje ir Tarnybos nuostatų XIII priede, ir Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 20, 93 ir 133 straipsniuose:






  a) | atlyginimo ir pensijos neto vertės be korekcinių koeficientų didinamos ar mažinamos pirmiau minėta metine atnaujinimo suma, |
| --- | --- | --- |

3.

Taip nustatyto atnaujinimo suma pagal toliau nustatytą metodą įtraukiama į bazinio darbo užmokesčio lenteles, pateiktas Tarnybos nuostatų 66 straipsnyje ir Tarnybos nuostatų XIII priede, ir Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 20, 93 ir 133 straipsniuose:

a)

atlyginimo ir pensijos neto vertės be korekcinių koeficientų didinamos ar mažinamos pirmiau minėta metine atnaujinimo suma,

| b) | nauja bazinių darbo užmokesčių lentelė sudaroma apskaičiuojant bruto sumą, kuri, atėmus mokesčius, atsižvelgiant į 4 dalį, ir privalomus socialinio draudimo atskaitymus bei pensijų įmokas, atitinka neto sumą, |
| --- | --- |

b)

nauja bazinių darbo užmokesčių lentelė sudaroma apskaičiuojant bruto sumą, kuri, atėmus mokesčius, atsižvelgiant į 4 dalį, ir privalomus socialinio draudimo atskaitymus bei pensijų įmokas, atitinka neto sumą,

| c) | neto sumos verčiamos bruto sumomis pagrindu imant nesusituokusio pareigūno, kuriam nemokamos jokios Tarnybos nuostatuose numatytos išmokos, padėtį. |
| --- | --- |

c)

neto sumos verčiamos bruto sumomis pagrindu imant nesusituokusio pareigūno, kuriam nemokamos jokios Tarnybos nuostatuose numatytos išmokos, padėtį.

| 4. | Siekiant taikyti Reglamentą (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 260/68, jo 4 straipsnyje nurodytos sumos dauginamos iš koeficiento, kurį sudaro:






  a) | koeficientas, apskaičiuotas per ankstesnį atnaujinimą, ir (arba) |
| --- | --- | --- |

4.

Siekiant taikyti Reglamentą (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 260/68, jo 4 straipsnyje nurodytos sumos dauginamos iš koeficiento, kurį sudaro:

a)

koeficientas, apskaičiuotas per ankstesnį atnaujinimą, ir (arba)

| b) | 2 dalyje nurodyta atlyginimo atnaujinimo norma. |
| --- | --- |

b)

2 dalyje nurodyta atlyginimo atnaujinimo norma.

| 5. | Belgijoje ir Liuksemburge netaikomi jokie korekciniai koeficientai. Korekciniai koeficientai, kurie taikomi:






  a) | Europos Sąjungos pareigūnų, dirbančių kitose valstybėse narėse ir tam tikrose kitose darbo vietose, darbo užmokesčiams, |
| --- | --- | --- |

5.

Belgijoje ir Liuksemburge netaikomi jokie korekciniai koeficientai. Korekciniai koeficientai, kurie taikomi:

a)

Europos Sąjungos pareigūnų, dirbančių kitose valstybėse narėse ir tam tikrose kitose darbo vietose, darbo užmokesčiams,

| b) | nukrypstant nuo Tarnybos nuostatų 82 straipsnio 1 dalies, Europos Sąjungos pensijų, mokamų kitose valstybėse narėse, daliai, atitinkančiai iki 2004 m. gegužės 1 d. įgytas teises |
| --- | --- |

b)

nukrypstant nuo Tarnybos nuostatų 82 straipsnio 1 dalies, Europos Sąjungos pensijų, mokamų kitose valstybėse narėse, daliai, atitinkančiai iki 2004 m. gegužės 1 d. įgytas teises

nustatomi remiantis šio priedo 1 straipsnyje nurodytų atitinkamų ekonominių paritetų ir valiutų kursų, kurie Tarnybos nuostatų 63 straipsnyje nustatyti atitinkamoms šalims, tarpusavio santykiu.

Taikoma šio priedo 8 straipsnyje nustatyta korekcinių koeficientų taikymo atgaline data darbo vietose, kur yra didelė infliacija, tvarka.

| 6. | Institucijos atlieka atitinkamus pareigūnų, buvusių pareigūnų ir kitų susijusių asmenų atlyginimų ir pensijų atnaujinimus – padidinimus arba sumažinimus – atgaline data laikotarpiui nuo įsigaliojimo datos ir kito atnaujinimo įsigaliojimo.
  Jei dėl to atnaujinimo atgaline data reikia susigrąžinti permokėtas sumas, grąžinimas gali būti paskirstytas per ne ilgesnį kaip 12 mėnesių laikotarpį nuo kito kasmetinio atnaujinimo įsigaliojimo. |
| --- | --- |

6.

Institucijos atlieka atitinkamus pareigūnų, buvusių pareigūnų ir kitų susijusių asmenų atlyginimų ir pensijų atnaujinimus – padidinimus arba sumažinimus – atgaline data laikotarpiui nuo įsigaliojimo datos ir kito atnaujinimo įsigaliojimo.

Jei dėl to atnaujinimo atgaline data reikia susigrąžinti permokėtas sumas, grąžinimas gali būti paskirstytas per ne ilgesnį kaip 12 mėnesių laikotarpį nuo kito kasmetinio atnaujinimo įsigaliojimo.

2   SKYRIUS

TARPINIAI ATLYGINIMŲ IR PENSIJŲ ATNAUJINIMAI (TARNYBOS NUOSTATŲ 65 STRAIPSNIO 2 DALIS)

4 straipsnis

| 1. | Tarpinis atlyginimų ir pensijų atnaujinimas pagal Tarnybos nuostatų 65 straipsnio 2 dalį, įsigaliojantis sausio 1 d., atliekamas, kai nuo birželio iki gruodžio mėn. iš esmės pasikeičia pragyvenimo išlaidos (palyginti su šio priedo 6 straipsnio 1 dalyje nustatyta ribine verte), tinkamai atsižvelgiant į perkamosios galios kitimo einamuoju metiniu ataskaitiniu laikotarpiu prognozes. |
| --- | --- |

1.

Tarpinis atlyginimų ir pensijų atnaujinimas pagal Tarnybos nuostatų 65 straipsnio 2 dalį, įsigaliojantis sausio 1 d., atliekamas, kai nuo birželio iki gruodžio mėn. iš esmės pasikeičia pragyvenimo išlaidos (palyginti su šio priedo 6 straipsnio 1 dalyje nustatyta ribine verte), tinkamai atsižvelgiant į perkamosios galios kitimo einamuoju metiniu ataskaitiniu laikotarpiu prognozes.

| 2. | Į tokius tarpinius atnaujinimus atsižvelgiama atliekant kasmetinį darbo užmokesčių atnaujinimą. |
| --- | --- |

2.

Į tokius tarpinius atnaujinimus atsižvelgiama atliekant kasmetinį darbo užmokesčių atnaujinimą.

5 straipsnis

| 1. | Kiekvienų metų kovo mėn. Eurostatas sudaro perkamosios galios pokyčių per atitinkamą laikotarpį prognozes, remdamasis informacija, pateikta per šio priedo 13 straipsnyje numatytą posėdį.
  Jei tas prognozuojamas dydis yra neigiamas, skaičiuojant tarpinį atnaujinimą atsižvelgiama į pusę to dydžio. |
| --- | --- |

1.

Kiekvienų metų kovo mėn. Eurostatas sudaro perkamosios galios pokyčių per atitinkamą laikotarpį prognozes, remdamasis informacija, pateikta per šio priedo 13 straipsnyje numatytą posėdį.

Jei tas prognozuojamas dydis yra neigiamas, skaičiuojant tarpinį atnaujinimą atsižvelgiama į pusę to dydžio.

| 2. | Pragyvenimo išlaidų Belgijoje ir Liuksemburge pokytis vertinamas pagal jungtinį indeksą, nustatytą laikotarpiui nuo praėjusių kalendorinių metų birželio iki gruodžio mėn. |
| --- | --- |

2.

Pragyvenimo išlaidų Belgijoje ir Liuksemburge pokytis vertinamas pagal jungtinį indeksą, nustatytą laikotarpiui nuo praėjusių kalendorinių metų birželio iki gruodžio mėn.

| 3. | Kiekvienai vietai, kuriai nustatytas korekcinis koeficientas (išskyrus Belgiją ir Liuksemburgą), apskaičiuojamas 1 straipsnio 3 dalyje minėtų ekonominių paritetų įvertinimas gruodžio mėnesiui. Pragyvenimo išlaidų pokytis skaičiuojamas pagal 1 straipsnio 3 dalyje nustatytas taisykles. |
| --- | --- |

3.

Kiekvienai vietai, kuriai nustatytas korekcinis koeficientas (išskyrus Belgiją ir Liuksemburgą), apskaičiuojamas 1 straipsnio 3 dalyje minėtų ekonominių paritetų įvertinimas gruodžio mėnesiui. Pragyvenimo išlaidų pokytis skaičiuojamas pagal 1 straipsnio 3 dalyje nustatytas taisykles.

6 straipsnis

| 1. | Šio priedo 5 straipsnio 2 dalyje minėta ribinė vertė šešių mėnesių laikotarpiui yra procentinis dydis, atitinkantis 6 % 12 mėnesių laikotarpiui. |
| --- | --- |

1.

Šio priedo 5 straipsnio 2 dalyje minėta ribinė vertė šešių mėnesių laikotarpiui yra procentinis dydis, atitinkantis 6 % 12 mėnesių laikotarpiui.

| 2. | Taikant šio priedo 5 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą, ribinė vertė taikoma tokia tvarka:






  a) | jei ribinė vertė Belgijoje ir Liuksemburge pasiekta ar viršyta (vertinant pagal birželio – gruodžio mėn. jungtinį indeksą), atlyginimai visose vietose atnaujinami kasmetinio atnaujinimo tvarka, |
| --- | --- | --- |

2.

Taikant šio priedo 5 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą, ribinė vertė taikoma tokia tvarka:

a)

jei ribinė vertė Belgijoje ir Liuksemburge pasiekta ar viršyta (vertinant pagal birželio – gruodžio mėn. jungtinį indeksą), atlyginimai visose vietose atnaujinami kasmetinio atnaujinimo tvarka,

| b) | jei Belgijoje ir Liuksemburge ribinė vertė nepasiekta, korekciniai koeficientai atnaujinami tik tose vietose, kur pragyvenimo lygio išlaidos (vertinant pagal birželio–gruodžio mėn. išvestinius indeksus) viršijo ribinę vertę. |
| --- | --- |

b)

jei Belgijoje ir Liuksemburge ribinė vertė nepasiekta, korekciniai koeficientai atnaujinami tik tose vietose, kur pragyvenimo lygio išlaidos (vertinant pagal birželio–gruodžio mėn. išvestinius indeksus) viršijo ribinę vertę.

7 straipsnis

Pagal šio priedo 6 straipsnį:

Atnaujinimo suma yra jungtinis indeksas, kai reikia, padaugintas iš pusės prognozuojamo specifinio rodiklio dydžio, jei jo vertė neigiama.

Korekciniai koeficientai yra atitinkamo ekonominio pariteto ir Tarnybos nuostatų 63 straipsnyje nurodyto valiutos kurso santykis, padaugintas, jeigu atnaujinimo ribinė vertė Belgijoje ir Liuksemburge nepasiekta, iš atnaujinimo dydžio.

3   SKYRIUS

KOREKCINIO KOEFICIENTO ĮSIGALIOJIMO DATA (DARBO VIETOS, KURIOSE DIDELIS PRAGYVENIMO IŠLAIDŲ AUGIMAS)

8 straipsnis

| 1. | Vietose, kuriose didelis pragyvenimo išlaidų augimas (vertinant pagal išvestinių indeksų kitimą), korekcinis koeficientas įsigalioja iki sausio 1 d., jei atliekamas tarpinis atnaujinimas, arba liepos 1 d., jeigu atliekamas kasmetinis atnaujinimas. Tai daroma tam, kad perkamosios galios sumažėjimas atitiktų dydį, kuris būtų taikomas įdarbinimo vietoje, kurioje pragyvenimo išlaidų pokytis atitinka ribinę vertę. |
| --- | --- |

1.

Vietose, kuriose didelis pragyvenimo išlaidų augimas (vertinant pagal išvestinių indeksų kitimą), korekcinis koeficientas įsigalioja iki sausio 1 d., jei atliekamas tarpinis atnaujinimas, arba liepos 1 d., jeigu atliekamas kasmetinis atnaujinimas. Tai daroma tam, kad perkamosios galios sumažėjimas atitiktų dydį, kuris būtų taikomas įdarbinimo vietoje, kurioje pragyvenimo išlaidų pokytis atitinka ribinę vertę.

| 2. | Kasmetinio atnaujinimo įsigaliojimo datos:






  a) | gegužės 16 d. – darbo vietose, kur infliacijos lygis didesnis nei 6 %, ir |
| --- | --- | --- |

2.

Kasmetinio atnaujinimo įsigaliojimo datos:

a)

gegužės 16 d. – darbo vietose, kur infliacijos lygis didesnis nei 6 %, ir

| b) | gegužės 1 d. – darbo vietose, kur infliacijos lygis didesnis nei 10 %. |
| --- | --- |

b)

gegužės 1 d. – darbo vietose, kur infliacijos lygis didesnis nei 10 %.

| 3. | Tarpinio atnaujinimo įsigaliojimo datos:






  a) | lapkričio 16 d. – darbo vietose, kur infliacijos lygis didesnis nei 6 %, ir |
| --- | --- | --- |

3.

Tarpinio atnaujinimo įsigaliojimo datos:

a)

lapkričio 16 d. – darbo vietose, kur infliacijos lygis didesnis nei 6 %, ir

| b) | lapkričio 1 d. – darbo vietose, kur infliacijos lygis didesnis nei 10 %. |
| --- | --- |

b)

lapkričio 1 d. – darbo vietose, kur infliacijos lygis didesnis nei 10 %.

4   SKYRIUS

KOREKCINIŲ KOEFICIENTŲ NUSTATYMAS IR PANAIKINIMAS (TARNYBOS NUOSTATŲ 64 STRAIPSNIS)

9 straipsnis

| 1. | Atitinkamos valstybių narių institucijos, Sąjungos institucijos administracija arba Sąjungos pareigūnų atstovai konkrečioje darbo vietoje gali prašyti nustatyti tos vietos korekcinį koeficientą.
  Toks prašymas turėtų būti pagrįstas objektyviais veiksniais, atskleidžiančiais apčiuopiamą pragyvenimo išlaidų toje darbo vietoje ir atitinkamos valstybės narės sostinėje (išskyrus Nyderlandus, kur lyginama su Haga, o ne su Amsterdamu) skirtumą per kelerius metus. Jei Eurostatas patvirtina, kad skirtumas apčiuopiamas (daugiau nei 5 %) ir ilgalaikis, Komisija deleguotaisiais aktais pagal Tarnybos nuostatų 111 ir 112 straipsnius nustato tos vietos korekcinį koeficientą. |
| --- | --- |

1.

Atitinkamos valstybių narių institucijos, Sąjungos institucijos administracija arba Sąjungos pareigūnų atstovai konkrečioje darbo vietoje gali prašyti nustatyti tos vietos korekcinį koeficientą.

Toks prašymas turėtų būti pagrįstas objektyviais veiksniais, atskleidžiančiais apčiuopiamą pragyvenimo išlaidų toje darbo vietoje ir atitinkamos valstybės narės sostinėje (išskyrus Nyderlandus, kur lyginama su Haga, o ne su Amsterdamu) skirtumą per kelerius metus. Jei Eurostatas patvirtina, kad skirtumas apčiuopiamas (daugiau nei 5 %) ir ilgalaikis, Komisija deleguotaisiais aktais pagal Tarnybos nuostatų 111 ir 112 straipsnius nustato tos vietos korekcinį koeficientą.

| 2. | Komisija, priimdama deleguotuosius aktus pagal Tarnybos nuostatų 111 ir 112 straipsnius, sprendžia dėl tam tikrai vietai nustatyto korekcinio koeficiento panaikinimo. Tuo atveju sprendimas grindžiamas vienu iš šių dalykų:






  a) | atitinkamų valstybės narės institucijų, Sąjungos institucijos administracijos arba Sąjungos pareigūnų atstovų prašymu tam tikroje darbo vietoje, kuris rodo, kad pragyvenimo išlaidos toje vietoje smarkiai nebesiskiria (skirtumas mažesnis negu 2 %) nuo tokių išlaidų atitinkamos valstybės narės sostinėje. Toks išlaidų supanašėjimas turėtų būti ilgalaikis ir patvirtintas Eurostato, |
| --- | --- | --- |

2.

Komisija, priimdama deleguotuosius aktus pagal Tarnybos nuostatų 111 ir 112 straipsnius, sprendžia dėl tam tikrai vietai nustatyto korekcinio koeficiento panaikinimo. Tuo atveju sprendimas grindžiamas vienu iš šių dalykų:

a)

atitinkamų valstybės narės institucijų, Sąjungos institucijos administracijos arba Sąjungos pareigūnų atstovų prašymu tam tikroje darbo vietoje, kuris rodo, kad pragyvenimo išlaidos toje vietoje smarkiai nebesiskiria (skirtumas mažesnis negu 2 %) nuo tokių išlaidų atitinkamos valstybės narės sostinėje. Toks išlaidų supanašėjimas turėtų būti ilgalaikis ir patvirtintas Eurostato,

| b) | tuo, kad toje vietoje nebedirba nė vienas Europos Sąjungos pareigūnas ir laikinasis darbuotojas. |
| --- | --- |

b)

tuo, kad toje vietoje nebedirba nė vienas Europos Sąjungos pareigūnas ir laikinasis darbuotojas.

5   SKYRIUS

NUOSAIKUMO IR IŠLYGOS NUOSTATOS

10 straipsnis

Kasmetiniam atnaujinimui naudojamo specifinio rodiklio vertės viršutinė riba yra 2 %, o žemutinė riba yra – 2 %. Jei specifinis rodiklis viršija viršutinę ribą arba yra žemesnis už žemutinę ribą, atnaujinimo vertei apskaičiuoti naudojama ribos vertė.

Pirma pastraipa netaikoma, jei taikomas 11 straipsnis.

Atlikus metinį atnaujinimą gauta liekana, lygi taikant specifinį rodiklį apskaičiuotos atnaujinimo vertės ir taikant ribą apskaičiuotos atnaujinimo vertės skirtumui, taikoma nuo kitų metų balandžio 1 d.

11 straipsnis

| 1. | Jeigu Komisija einamiesiems metams prognozuoja faktinį Sąjungos BVP sumažėjimą, o specifinis rodiklis yra teigiamas, atnaujinimo vertei apskaičiuoti naudojama tik specifinio rodiklio dalis. Specifinio rodiklio liekaną atitinkanti atnaujinimo vertės liekana taikoma nuo kitų metų vėlesnės datos. Į tą atnaujinimo vertės liekaną neatsižvelgiama taikant 10 straipsnį. Sąjungos BVP poveikis specifiniam rodikliui ir taikymo datai apibrėžtas šioje lentelėje:







  Sąjungos BVP | Poveikis specifiniam rodikliui | Antros dalies mokėjimo data |
| --- | --- | --- | --- |
| [– 0,1 %; – 1 %] | 33 %; 67 % | n + 1 metų balandžio 1 d. |
| [– 1 %; – 3 %] | 0 %; 100 % | n + 1 metų balandžio 1 d. |
| mažiau kaip – 3 % | 0 % | — |

1.

Jeigu Komisija einamiesiems metams prognozuoja faktinį Sąjungos BVP sumažėjimą, o specifinis rodiklis yra teigiamas, atnaujinimo vertei apskaičiuoti naudojama tik specifinio rodiklio dalis. Specifinio rodiklio liekaną atitinkanti atnaujinimo vertės liekana taikoma nuo kitų metų vėlesnės datos. Į tą atnaujinimo vertės liekaną neatsižvelgiama taikant 10 straipsnį. Sąjungos BVP poveikis specifiniam rodikliui ir taikymo datai apibrėžtas šioje lentelėje:

Sąjungos BVP

Poveikis specifiniam rodikliui

Antros dalies mokėjimo data

[– 0,1 %; – 1 %]

33 %; 67 %

n + 1 metų balandžio 1 d.

[– 1 %; – 3 %]

0 %; 100 %

n + 1 metų balandžio 1 d.

mažiau kaip – 3 %

0 %

—

| 2. | Jeigu tarp 1 dalies lentelėje nurodytos prognozės ir galutinių Komisijos pateiktų Sąjungos BVP duomenų yra skirtumas ir tie galutiniai duomenys pakeistų poveikį, kaip nustatyta 1 dalyje esančioje lentelėje, pagal tą pačią lentelę atliekama būtina teigiama arba neigiama korekcija, įskaitant patikslinimą atgaline data. |
| --- | --- |

2.

Jeigu tarp 1 dalies lentelėje nurodytos prognozės ir galutinių Komisijos pateiktų Sąjungos BVP duomenų yra skirtumas ir tie galutiniai duomenys pakeistų poveikį, kaip nustatyta 1 dalyje esančioje lentelėje, pagal tą pačią lentelę atliekama būtina teigiama arba neigiama korekcija, įskaitant patikslinimą atgaline data.

| 3. | Bet kokią atlikus korekciją gautą atnaujintą bazinę sumą Komisija informavimo tikslais skelbia per dvi savaites po korekcijos atlikimo Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje. |
| --- | --- |

3.

Bet kokią atlikus korekciją gautą atnaujintą bazinę sumą Komisija informavimo tikslais skelbia per dvi savaites po korekcijos atlikimo Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje.

| 4. | Jei taikant 1 ar 2 dalį specifinio rodiklio vertė nepanaudojama atlyginimams ir pensijoms atnaujinti, ta pastaroji vertė taikoma kaip pagrindas būsimam atnaujinimui apskaičiuoti, kai Sąjungos BVP produkto augimas nuo metų, kuriais taikyta 1 ar 2 dalis, tampa teigiamas. Bet kuriuo atveju pirmajame sakinyje nurodytai vertei taikomos tos pačios šio priedo 10 straipsnyje nustatytos ribos ir principai. Šiuo tikslu Sąjungos BVP pokyčius reguliariai vertina Eurostatas. |
| --- | --- |

4.

Jei taikant 1 ar 2 dalį specifinio rodiklio vertė nepanaudojama atlyginimams ir pensijoms atnaujinti, ta pastaroji vertė taikoma kaip pagrindas būsimam atnaujinimui apskaičiuoti, kai Sąjungos BVP produkto augimas nuo metų, kuriais taikyta 1 ar 2 dalis, tampa teigiamas. Bet kuriuo atveju pirmajame sakinyje nurodytai vertei taikomos tos pačios šio priedo 10 straipsnyje nustatytos ribos ir principai. Šiuo tikslu Sąjungos BVP pokyčius reguliariai vertina Eurostatas.

| 5. | Jei reikia, 10 straipsnio ir šio straipsnio taikymo teisiniai padariniai toliau visapusiškai galioja net baigus galioti šiam priedui, kaip nurodyta 15 straipsnyje. |
| --- | --- |

5.

Jei reikia, 10 straipsnio ir šio straipsnio taikymo teisiniai padariniai toliau visapusiškai galioja net baigus galioti šiam priedui, kaip nurodyta 15 straipsnyje.

6   SKYRIUS

EUROSTATO VAIDMUO IR RYŠIAI SU VALSTYBIŲ NARIŲ NACIONALINIAIS STATISTIKOS INSTITUTAIS AR KITOMIS ATITINKAMOMIS INSTITUCIJOMIS

12 straipsnis

Eurostato užduotis – tikrinti pagrindinių duomenų kokybę ir statistinius metodus, taikomus siekiant nustatyti veiksnius, į kuriuos atsižvelgiama atnaujinant atlyginimus. Visų pirma jis atlieka tokiam patikrinimui būtinus vertinimus arba tyrimus.

13 straipsnis

Kiekvienų metų kovo mėn. Eurostatas sušaukia darbo grupę, kurią sudaro valstybių narių nacionalinių statistikos institutų ar kitų atitinkamų institucijų ekspertai, – vadinamąją Tarnybos nuostatų 64 ir 65 straipsnių darbo grupę.

Tame posėdyje nagrinėjami statistiniai metodai ir jų taikymas, susiję su specifiniais ir kontroliniais rodikliais, jungtinis indeksas ir ekonominiai paritetai.

Taip pat pateikiama informacija, reikalinga sudaryti perkamosios galios pokyčių prognozei, kuri būtina tarpiniam atlyginimų atnaujinimui, kartu su duomenimis apie darbo valandas centrinės valdžios padaliniuose.

14 straipsnis

Eurostato prašymu valstybės narės informuoja jį apie bet kokius veiksnius, turinčius tiesioginės ar netiesioginės įtakos valstybės tarnautojų atlyginimų sudėčiai ir pokyčiams.

7   SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS IR PERŽIŪROS SĄLYGA

15 straipsnis

| 1. | Šio priedo nuostatos taikomos nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2023 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

1.

Šio priedo nuostatos taikomos nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2023 m. gruodžio 31 d.

| 2. | Iki 2022 m. kovo 31 d. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą. Toje ataskaitoje atsižvelgiama į pagal šio priedo 2 straipsnį atliktą apžvalgą ir įvertinama, ar visų pirma Sąjungos pareigūnų atlyginimų ir pensijų perkamosios galios pokyčiai atitinka valstybių narių centrinės valdžios valstybės tarnautojų atlyginimų perkamosios galios pokyčius. Remdamasi ta ataskaita, Komisija, jei reikia, pateikia pasiūlymą iš dalies keisti šį priedą ir Tarnybos nuostatų 66a straipsnį remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 336 straipsniu. |
| --- | --- |

2.

Iki 2022 m. kovo 31 d. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą. Toje ataskaitoje atsižvelgiama į pagal šio priedo 2 straipsnį atliktą apžvalgą ir įvertinama, ar visų pirma Sąjungos pareigūnų atlyginimų ir pensijų perkamosios galios pokyčiai atitinka valstybių narių centrinės valdžios valstybės tarnautojų atlyginimų perkamosios galios pokyčius. Remdamasi ta ataskaita, Komisija, jei reikia, pateikia pasiūlymą iš dalies keisti šį priedą ir Tarnybos nuostatų 66a straipsnį remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 336 straipsniu.

| 3. | Kol Europos Parlamentas ir Taryba nepriima reglamento pagal Komisijos pasiūlymą, Tarnybos nuostatų šis priedas ir 66a straipsnis laikinai taikomi toliau pasibaigus Tarnybos nuostatų šio straipsnio 1 dalyje ir 66a straipsnyje nustatytiems terminams. |
| --- | --- |

3.

Kol Europos Parlamentas ir Taryba nepriima reglamento pagal Komisijos pasiūlymą, Tarnybos nuostatų šis priedas ir 66a straipsnis laikinai taikomi toliau pasibaigus Tarnybos nuostatų šio straipsnio 1 dalyje ir 66a straipsnyje nustatytiems terminams.

| 4. | 2018 m. pabaigoje Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia tarpinę Tarnybos nuostatų šio priedo ir 66a straipsnio taikymo ataskaitą.“; |
| --- | --- |

4.

2018 m. pabaigoje Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia tarpinę Tarnybos nuostatų šio priedo ir 66a straipsnio taikymo ataskaitą.“;

| 72) | XII priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2 straipsnis pakeičiamas taip:
  „2 straipsnis
  1.   Visi įmokų tarifo atnaujinimai įsigalioja liepos 1 d., tuo pačiu laiku, kaip ir kasmetinis atlyginimų atnaujinimas pagal Tarnybos nuostatų 65 straipsnį. Jokiu atnaujinimu negalima nustatyti įmokos, kuri būtų daugiau kaip vienu procentu didesnė ar mažesnė už praėjusiais metais galiojusį tarifą.
  2.   Nustatytas įmokų tarifo patikslinimo, kuris būtų buvęs apskaičiuotas atliekant aktuarinius skaičiavimus, ir atnaujinimo, susidariusio dėl 1 dalies paskutiniame sakinyje nurodyto nukrypimo, skirtumas nekompensuojamas niekada, taip pat ir vėliau į jį neatsižvelgiama atliekant tolesnius aktuarinius skaičiavimus. Įmokų tarifas, kuris būtų buvęs apskaičiuotas atliekant aktuarinius skaičiavimus, nurodomas šio priedo 1 straipsnyje numatytoje įvertinimo ataskaitoje.“; |
| --- | --- | --- |

72)

XII priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

2 straipsnis pakeičiamas taip:

„2 straipsnis

1.   Visi įmokų tarifo atnaujinimai įsigalioja liepos 1 d., tuo pačiu laiku, kaip ir kasmetinis atlyginimų atnaujinimas pagal Tarnybos nuostatų 65 straipsnį. Jokiu atnaujinimu negalima nustatyti įmokos, kuri būtų daugiau kaip vienu procentu didesnė ar mažesnė už praėjusiais metais galiojusį tarifą.

2.   Nustatytas įmokų tarifo patikslinimo, kuris būtų buvęs apskaičiuotas atliekant aktuarinius skaičiavimus, ir atnaujinimo, susidariusio dėl 1 dalies paskutiniame sakinyje nurodyto nukrypimo, skirtumas nekompensuojamas niekada, taip pat ir vėliau į jį neatsižvelgiama atliekant tolesnius aktuarinius skaičiavimus. Įmokų tarifas, kuris būtų buvęs apskaičiuotas atliekant aktuarinius skaičiavimus, nurodomas šio priedo 1 straipsnyje numatytoje įvertinimo ataskaitoje.“;

| b) | 4 straipsnio 6 dalyje žodžiai „12 metų“ pakeičiami žodžiais „30 metų“; |
| --- | --- |

b)

4 straipsnio 6 dalyje žodžiai „12 metų“ pakeičiami žodžiais „30 metų“;

| c) | 10 straipsnio 2 dalyje ir 11 straipsnio 2 dalyje žodžiai „12 metų“ pakeičiami žodžiais „30 metų“; |
| --- | --- |

c)

10 straipsnio 2 dalyje ir 11 straipsnio 2 dalyje žodžiai „12 metų“ pakeičiami žodžiais „30 metų“;

| d) | įterpiamas šis straipsnis:
  „11a straipsnis
  Iki 2020 m., taikant šio priedo 4 straipsnio 6 dalį, 10 straipsnio 2 dalį ir 11 straipsnio 2 dalį, slenkamasis vidurkis skaičiuojamas pagal tokią skalę: | 2014 m. – 16 metų |
| --- | --- | --- |

d)

įterpiamas šis straipsnis:

„11a straipsnis

Iki 2020 m., taikant šio priedo 4 straipsnio 6 dalį, 10 straipsnio 2 dalį ir 11 straipsnio 2 dalį, slenkamasis vidurkis skaičiuojamas pagal tokią skalę:

2014 m. – 16 metų

| | 2015 m. – 18 metų |
| --- | --- |

2015 m. – 18 metų

| | 2016 m. – 20 metų |
| --- | --- |

2016 m. – 20 metų

| | 2017 m. – 22 metai |
| --- | --- |

2017 m. – 22 metai

| | 2018 m. – 24 metai |
| --- | --- |

2018 m. – 24 metai

| | 2019 m. – 26 metai |
| --- | --- |

2019 m. – 26 metai

| | 2020 m. – 28 metai.“; |
| --- | --- |

2020 m. – 28 metai.“;

| e) | 12 straipsnis pakeičiamas taip:
  „12 straipsnis
  VIII priedo 4 ir 8 straipsniuose nurodytuose skaičiavimuose taikoma sudėtinių palūkanų norma yra faktinė norma, nurodyta šio priedo 10 straipsnyje, kuri, jei reikia, atnaujinama kas penkeri metai atliekamo aktuarinio įvertinimo metu.
  Atnaujinimo tikslais VIII priedo 4 ir 8 straipsniuose nurodyta norma suprantama kaip orientacinė norma. Komisija skelbia atnaujintą faktinę normą Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje informavimo tikslais per dvi savaites nuo atnaujinimo dienos.“; |
| --- | --- |

e)

12 straipsnis pakeičiamas taip:

„12 straipsnis

VIII priedo 4 ir 8 straipsniuose nurodytuose skaičiavimuose taikoma sudėtinių palūkanų norma yra faktinė norma, nurodyta šio priedo 10 straipsnyje, kuri, jei reikia, atnaujinama kas penkeri metai atliekamo aktuarinio įvertinimo metu.

Atnaujinimo tikslais VIII priedo 4 ir 8 straipsniuose nurodyta norma suprantama kaip orientacinė norma. Komisija skelbia atnaujintą faktinę normą Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje informavimo tikslais per dvi savaites nuo atnaujinimo dienos.“;

normą Europos Sąjungos oficialiojo leidinio

| f) | 14 straipsnis pakeičiamas taip:
  „14 straipsnis
  1.   2022 m. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą. Toje ataskaitoje atsižvelgiama į šio priedo poveikį biudžetui ir įvertinama pensijų sistemos aktuarinė pusiausvyra. Remdamasi ta ataskaita, Komisija, jei reikia, pateiks pasiūlymą iš dalies keisti šį priedą.
  2.   2018 m. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia šio priedo taikymo tarpinę ataskaitą.“; |
| --- | --- |

f)

14 straipsnis pakeičiamas taip:

„14 straipsnis

1.   2022 m. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą. Toje ataskaitoje atsižvelgiama į šio priedo poveikį biudžetui ir įvertinama pensijų sistemos aktuarinė pusiausvyra. Remdamasi ta ataskaita, Komisija, jei reikia, pateiks pasiūlymą iš dalies keisti šį priedą.

2.   2018 m. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia šio priedo taikymo tarpinę ataskaitą.“;

| 73) | XIII priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | 7 straipsnio 2 dalies trečiojoje pastraipoje žodis „patikslinus“ pakeičiamas žodžiu „atnaujinus“; |
| --- | --- | --- |

73)

XIII priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

7 straipsnio 2 dalies trečiojoje pastraipoje žodis „patikslinus“ pakeičiamas žodžiu „atnaujinus“;

| b) | 10 ir 14–17 straipsniai bei 18 straipsnio 2 dalis išbraukiami; |
| --- | --- |

b)

10 ir 14–17 straipsniai bei 18 straipsnio 2 dalis išbraukiami;

| c) | 18 straipsnio 1 dalyje žodis „tikslinama“ pakeičiamas žodžiu „atnaujinama“, o žodis „patikslinimą“ pakeičiamas žodžiu „atnaujinimą“; |
| --- | --- |

c)

18 straipsnio 1 dalyje žodis „tikslinama“ pakeičiamas žodžiu „atnaujinama“, o žodis „patikslinimą“ pakeičiamas žodžiu „atnaujinimą“;

| d) | 19 straipsnis pakeičiamas taip:
  „19 straipsnis
  Nepaisant Europos Parlemento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1023/2013 (13) nuostatų, iki 1.11.2013 galiojusių Tarnybos nuostatų 63, 64, 65, 82 ir 83a straipsniai, XI ir XII priedai ir Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 20 straipsnio 1 dalis, 64, 92 ir 132 straipsniai galioja toliau tik atliekant bet kokį patikslinimą, būtiną, kad būtų laikomasi Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimo dėl tų straipsnių taikymo pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 266 straipsnį. |
| --- | --- |

d)

19 straipsnis pakeičiamas taip:

„19 straipsnis

Nepaisant Europos Parlemento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1023/2013 (13) nuostatų, iki 1.11.2013 galiojusių Tarnybos nuostatų 63, 64, 65, 82 ir 83a straipsniai, XI ir XII priedai ir Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 20 straipsnio 1 dalis, 64, 92 ir 132 straipsniai galioja toliau tik atliekant bet kokį patikslinimą, būtiną, kad būtų laikomasi Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimo dėl tų straipsnių taikymo pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 266 straipsnį.

13

| e) | 20 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  i) | 2 dalis išbraukiama; |
| --- | --- | --- |

e)

20 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

i)

2 dalis išbraukiama;

| ii) | 3 dalies antroji pastraipa pakeičiama taip:
  „Korekcinis koeficientas pensijoms taikomas tik tada, jeigu pareigūno gyvenamoji vieta sutampa su jo paskutine darbo vieta arba kilmės vietos šalimi, kaip apibrėžta VII priedo 7 straipsnio 4 dalyje. Tačiau dėl šeiminių ar medicininių priežasčių pensiją gaunantys pareigūnai gali prašyti paskyrimų tarnybos pakeisti jų kilmės vietą; sprendimas priimamas pareigūnui pateikus atitinkamus patvirtinamuosius dokumentus.“; |
| --- | --- |

ii)

3 dalies antroji pastraipa pakeičiama taip:

„Korekcinis koeficientas pensijoms taikomas tik tada, jeigu pareigūno gyvenamoji vieta sutampa su jo paskutine darbo vieta arba kilmės vietos šalimi, kaip apibrėžta VII priedo 7 straipsnio 4 dalyje. Tačiau dėl šeiminių ar medicininių priežasčių pensiją gaunantys pareigūnai gali prašyti paskyrimų tarnybos pakeisti jų kilmės vietą; sprendimas priimamas pareigūnui pateikus atitinkamus patvirtinamuosius dokumentus.“;

| iii) | 4 dalies paskutinis sakinys išbraukiamas; |
| --- | --- |

iii)

4 dalies paskutinis sakinys išbraukiamas;

| f) | 21 straipsnis pakeičiamas taip:
  „21 straipsnis
  Neatsižvelgiant į Tarnybos nuostatų 77 straipsnio antrosios pastraipos antrą sakinį, pareigūnai, kurie pradėjo tarnybą iki 2004 m. gegužės 1 d., turi teisę į 2 % tame straipsnyje minėto jų darbo užmokesčio už kiekvienus pensijų draudimo stažo, įgyto tarnybos pagrindu ir skaičiuojamo pagal VIII priedo 3 straipsnį, metus.
  Pareigūnai, pradėję tarnybą nuo 2004 m. gegužės 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d. turi teisę į 1,9 % tame straipsnyje minėto jų darbo užmokesčio už kiekvienus pensijų draudimo stažo, įgyto tarnybos pagrindu ir skaičiuojamo pagal VIII priedo 3 straipsnį, metus.“; |
| --- | --- |

f)

21 straipsnis pakeičiamas taip:

„21 straipsnis

Neatsižvelgiant į Tarnybos nuostatų 77 straipsnio antrosios pastraipos antrą sakinį, pareigūnai, kurie pradėjo tarnybą iki 2004 m. gegužės 1 d., turi teisę į 2 % tame straipsnyje minėto jų darbo užmokesčio už kiekvienus pensijų draudimo stažo, įgyto tarnybos pagrindu ir skaičiuojamo pagal VIII priedo 3 straipsnį, metus.

Pareigūnai, pradėję tarnybą nuo 2004 m. gegužės 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d. turi teisę į 1,9 % tame straipsnyje minėto jų darbo užmokesčio už kiekvienus pensijų draudimo stažo, įgyto tarnybos pagrindu ir skaičiuojamo pagal VIII priedo 3 straipsnį, metus.“;

| g) | 22 straipsnis pakeičiamas taip:
  „22 straipsnis
  1.   Pareigūnai, kurių darbo stažas 2004 m. gegužės 1 d. yra 20 ar daugiau metų, teisę į ištarnauto laiko pensiją įgyja sulaukę 60 m. amžiaus.
  Pareigūnai, kuriems 2014 m. gegužės 1 d. yra 35 ar daugiau metų ir kurie pradėjo tarnybą iki 2014 m. sausio 1 d., teisę į ištarnauto laiko pensiją įgyja sulaukę šioje lentelėje nurodyto amžiaus:








  Amžius 2014 m. gegužės 1 d. | Pensinis amžius | Amžius 2014 m. gegužės 1 d. | Pensinis amžius |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 60 metų ir daugiau | 60 metų | 47 metai | 62 metai 6 mėnesiai |
| 59 metai | 60 metų 2 mėnesiai | 46 metai | 62 metai 8 mėnesiai |
| 58 metai | 60 metų 4 mėnesiai | 45 metai | 62 metai 10 mėnesių |
| 57 metai | 60 metų 6 mėnesiai | 44 metai | 63 metai 2 mėnesiai |
| 56 metai | 60 metų 8 mėnesiai | 43 metai | 63 metai 4 mėnesiai |
| 55 metai | 61 metai | 42 metai | 63 metai 6 mėnesiai |
| 54 metai | 61 metai 2 mėnesiai | 41 metai | 63 metai 8 mėnesiai |
| 53 metai | 61 metai 4 mėnesiai | 40 metų | 63 metai 10 mėnesių |
| 52 metai | 61 metai 6 mėnesiai | 39 metai | 64 metai 3 mėnesiai |
| 51 metai | 61 metai 8 mėnesiai | 38 metai | 64 metai 4 mėnesiai |
| 50 metų | 61 metai 11 mėnesių | 37 metai | 64 metai 5 mėnesiai |
| 49 metai | 62 metai 2 mėnesiai | 36 metai | 64 metai 6 mėnesiai |
| 48 metai | 62 metai 4 mėnesiai | 35 metai | 64 metai 8 mėnesiai |

g)

22 straipsnis pakeičiamas taip:

„22 straipsnis

1.   Pareigūnai, kurių darbo stažas 2004 m. gegužės 1 d. yra 20 ar daugiau metų, teisę į ištarnauto laiko pensiją įgyja sulaukę 60 m. amžiaus.

Pareigūnai, kuriems 2014 m. gegužės 1 d. yra 35 ar daugiau metų ir kurie pradėjo tarnybą iki 2014 m. sausio 1 d., teisę į ištarnauto laiko pensiją įgyja sulaukę šioje lentelėje nurodyto amžiaus:

Amžius 2014 m. gegužės 1 d.

Pensinis amžius

Amžius 2014 m. gegužės 1 d.

Pensinis amžius

60 metų ir daugiau

60 metų

47 metai

62 metai 6 mėnesiai

59 metai

60 metų 2 mėnesiai

46 metai

62 metai 8 mėnesiai

58 metai

60 metų 4 mėnesiai

45 metai

62 metai 10 mėnesių

57 metai

60 metų 6 mėnesiai

44 metai

63 metai 2 mėnesiai

56 metai

60 metų 8 mėnesiai

43 metai

63 metai 4 mėnesiai

55 metai

61 metai

42 metai

63 metai 6 mėnesiai

54 metai

61 metai 2 mėnesiai

41 metai

63 metai 8 mėnesiai

53 metai

61 metai 4 mėnesiai

40 metų

63 metai 10 mėnesių

52 metai

61 metai 6 mėnesiai

39 metai

64 metai 3 mėnesiai

51 metai

61 metai 8 mėnesiai

38 metai

64 metai 4 mėnesiai

50 metų

61 metai 11 mėnesių

37 metai

64 metai 5 mėnesiai

49 metai

62 metai 2 mėnesiai

36 metai

64 metai 6 mėnesiai

48 metai

62 metai 4 mėnesiai

35 metai

64 metai 8 mėnesiai

Pareigūnai, kuriems 2014 m. gegužės 1 d. yra mažiau kaip 35 metų, teisę į ištarnauto laiko pensiją įgyja sulaukę 65 metų amžiaus.

Tačiau pareigūnų, kuriems 2014 m. gegužės 1 d. yra 45 metai arba daugiau ir kurie pradėjo tarnybą nuo 2004 m. gegužės 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d., pensinis amžius lieka 63 metai.

Pareigūnų, pradėjusių tarnybą iki 2014 m. sausio 1 d., pensinis amžius, į kurį reikia atsižvelgti pagal visas šių Tarnybos nuostatų nuorodas į pensinį amžių, nustatomas pagal pateiktas nuostatas, išskyrus atvejus, kai šiuose Tarnybos nuostatuose nustatyta kitaip.

2.   Neatsižvelgiant į VIII priedo 2 straipsnį, pareigūnai, kurie pradeda tarnybą iki 2014 m. sausio 1 d. ir lieka tarnauti po to, kai sulaukia amžiaus, suteikiančio jiems teisę į ištarnauto laiko pensiją, įgyja teisę į papildomą paskutinio bazinio atlyginimo padidinimą 2,5 % už kiekvienus metus, išdirbtus sulaukus tokio amžiaus, jeigu visa pensija neviršija 70 % paskutinio bazinio darbo užmokesčio, kaip apibrėžta Tarnybos nuostatų 77 straipsnio antrojoje arba trečiojoje pastraipose.

Tačiau pareigūnams, 2004 m. gegužės 1 d. sulaukusiems daugiau kaip 50 metų amžiaus arba turintiems 20 metų ar ilgesnį tarnybos stažą, pirmesnėje pastraipoje numatytas pensijos padidinimas yra ne mažesnis nei 5 % teisių į pensiją, įgytų sulaukus 60 metų, sumos.

Pensija taip pat didinama pareigūnui mirus, jei jis liko tarnauti sulaukęs tokio amžiaus, kuris suteikia teisę į ištarnauto laiko pensiją.

Jeigu pagal IVa priedą pareigūnas, pradėjęs tarnybą iki 2014 m. sausio 1 d. ir dirbantis ne visą darbo laiką, į pensijų sistemą moka darbo laikui proporcingas įmokas, šiame straipsnyje numatytas pensijos padidinimas taikomas tik ta pačia proporcija.

3.   Jeigu pareigūnas išeina į pensiją nesulaukęs šiame straipsnyje nustatyto pensinio amžiaus, laikotarpiui nuo 60 metų amžiaus iki teisės aktuose nustatyto pensinio amžiaus taikoma tik pusė VIII priedo 9 straipsnio 1 dalies b punkte nustatyto mažinimo.

4.   Nukrypstant nuo IV priedo vienintelio straipsnio 1 dalies antrosios pastraipos, pareigūnas, kuriam pagal 1 dalį taikomas trumpesnis nei 65 metų pensinis amžius, šiame straipsnyje numatytą išmoką jame nustatytomis sąlygomis gauna iki tos dienos, kurią jis sulaukia pensinio amžiaus.

Tačiau vyresnis nei nurodyto amžiaus pareigūnas iki 65 metų ir toliau gauna išmoką, kol pasiekia didžiausią ištarnauto laiko pensiją, nebent būtų taikomas Tarnybos nuostatų 42c straipsnis.“;

| h) | 23 straipsnis pakeičiamas taip:
  „23 straipsnis
  1.   Jei taikomas Tarnybos nuostatų 52 straipsnio a punktas, nedarant poveikio 50 straipsnio nuostatoms, pareigūnas, pradėjęs tarnybą iki 2014 m. sausio 1 d., automatiškai išeina į pensiją paskutinę mėnesio, kurį jam sukanka 65 metai, dieną. Tarnautojų, pradėjusių eiti tarnybą iki 2014 m. sausio 1 d., atveju Tarnybos nuostatų 78 straipsnio antroje pastraipoje ir 81a straipsnio b punkte ir VIII priedo 12 straipsnio 1 dalies b punkte „66 metų“ ir „66 metai“ pakeičiami žodžiais atitinkamai „65 metų“ ir „65 metai“.
  2.   Neatsižvelgiant į Tarnybos nuostatų 52 straipsnį, pareigūnai, kurie pradėjo tarnybą iki 2014 m. sausio 1 d. ir kurie baigė tarnybą nesulaukę amžiaus, nuo kurio būtų įgiję teisę į ištarnauto laiko pensiją pagal šio priedo 22 straipsnį, gali prašyti, kad VIII priedo 9 straipsnio 1 dalies b punkto antroji pastraipa būtų taikoma:






  a) | iki 2015 m. gruodžio 31 d. nuo 55 metų; |
| --- | --- | --- |

h)

23 straipsnis pakeičiamas taip:

„23 straipsnis

1.   Jei taikomas Tarnybos nuostatų 52 straipsnio a punktas, nedarant poveikio 50 straipsnio nuostatoms, pareigūnas, pradėjęs tarnybą iki 2014 m. sausio 1 d., automatiškai išeina į pensiją paskutinę mėnesio, kurį jam sukanka 65 metai, dieną. Tarnautojų, pradėjusių eiti tarnybą iki 2014 m. sausio 1 d., atveju Tarnybos nuostatų 78 straipsnio antroje pastraipoje ir 81a straipsnio b punkte ir VIII priedo 12 straipsnio 1 dalies b punkte „66 metų“ ir „66 metai“ pakeičiami žodžiais atitinkamai „65 metų“ ir „65 metai“.

2.   Neatsižvelgiant į Tarnybos nuostatų 52 straipsnį, pareigūnai, kurie pradėjo tarnybą iki 2014 m. sausio 1 d. ir kurie baigė tarnybą nesulaukę amžiaus, nuo kurio būtų įgiję teisę į ištarnauto laiko pensiją pagal šio priedo 22 straipsnį, gali prašyti, kad VIII priedo 9 straipsnio 1 dalies b punkto antroji pastraipa būtų taikoma:

a)

iki 2015 m. gruodžio 31 d. nuo 55 metų;

| b) | iki 2016 m. gruodžio 31 d. nuo 57 metų. |
| --- | --- |

b)

iki 2016 m. gruodžio 31 d. nuo 57 metų.

3.   Nukrypstant nuo Tarnybos nuostatų 50 straipsnio aštuntos pastraipos, pareigūnas, išėjęs į pensiją tarnybos labui pagal Tarnybos nuostatų 50 straipsnio pirmą pastraipą, turi teisę gauti pensiją pagal VIII priedo 9 straipsnį pagal šią lentelę:

| Sprendimo pagal 50 straipsnio pirmą pastraipą data | Amžius |
| --- | --- |
| Iki 2016 m. gruodžio 31 d. | 55 metai |
| Po 2016 m. gruodžio 31 d. | 58 metai“ |

Sprendimo pagal 50 straipsnio pirmą pastraipą data

Amžius

Iki 2016 m. gruodžio 31 d.

55 metai

Po 2016 m. gruodžio 31 d.

58 metai“

| i) | įterpiamas šis straipsnis:
  „24a straipsnis
  Jeigu pensija nustatyta iki 2014 m. sausio 1 d., gavėjo teisės į pensiją po tos datos ir toliau nustatomos pagal taisykles, galiojusias tada, kai tos teisės nustatytos pirmą kartą. Tas pats taikoma ir draudimui pagal bendrąją sveikatos draudimo sistemą.“; |
| --- | --- |

i)

įterpiamas šis straipsnis:

„24a straipsnis

Jeigu pensija nustatyta iki 2014 m. sausio 1 d., gavėjo teisės į pensiją po tos datos ir toliau nustatomos pagal taisykles, galiojusias tada, kai tos teisės nustatytos pirmą kartą. Tas pats taikoma ir draudimui pagal bendrąją sveikatos draudimo sistemą.“;

| j) | 28 straipsnis pakeičiamas taip:
  „28 straipsnis
  1.   Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 2 straipsnyje nurodyti tarnautojai, kurie 2004 m. gegužės 1 d. dirbo pagal sutartį ir kurie po tos datos ir iki 2014 m. sausio 1 d. paskirti pareigūnais, išeidami į pensiją turi teisę į jų teisių į pensiją, kurias jie įgijo būdami laikinaisiais tarnautojais, aktuarinį tikslinimą, kurį atliekant atsižvelgiama į Tarnybos nuostatų 77 straipsnyje nurodyto jų pensinio amžiaus pasikeitimą.
  2.   Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 2, 3a ir 3b straipsniuose minėti tarnautojai, kurie 2014 m. sausio 1 d. dirba pagal sutartį ir po tos datos paskiriami pareigūnais, išeidami į pensiją turi teisę į jų teisių į pensiją, kurias jie įgijo būdami laikinaisiais darbuotojais ar sutartininkais, aktuarinį patikslinimą, kurį atliekant atsižvelgiama į jų pensinio amžiaus, kaip nurodyta Tarnybos nuostatų 77 straipsnyje, pasikeitimą, jeigu 2014 m. gegužės 1 d. jie yra sulaukę bent 35 metų amžiaus.“; |
| --- | --- |

j)

28 straipsnis pakeičiamas taip:

„28 straipsnis

1.   Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 2 straipsnyje nurodyti tarnautojai, kurie 2004 m. gegužės 1 d. dirbo pagal sutartį ir kurie po tos datos ir iki 2014 m. sausio 1 d. paskirti pareigūnais, išeidami į pensiją turi teisę į jų teisių į pensiją, kurias jie įgijo būdami laikinaisiais tarnautojais, aktuarinį tikslinimą, kurį atliekant atsižvelgiama į Tarnybos nuostatų 77 straipsnyje nurodyto jų pensinio amžiaus pasikeitimą.

2.   Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 2, 3a ir 3b straipsniuose minėti tarnautojai, kurie 2014 m. sausio 1 d. dirba pagal sutartį ir po tos datos paskiriami pareigūnais, išeidami į pensiją turi teisę į jų teisių į pensiją, kurias jie įgijo būdami laikinaisiais darbuotojais ar sutartininkais, aktuarinį patikslinimą, kurį atliekant atsižvelgiama į jų pensinio amžiaus, kaip nurodyta Tarnybos nuostatų 77 straipsnyje, pasikeitimą, jeigu 2014 m. gegužės 1 d. jie yra sulaukę bent 35 metų amžiaus.“;

| k) | papildoma šiuo skirsniu:
  „5   skirsnis

  30 straipsnis
  1.   Nukrypstant nuo I priedo A skirsnio 2 dalies, 2013 m. gruodžio 31 d. tarnaujantiems pareigūnams taikoma ši AD pareigų grupės pareigybių rūšių lentelė:






  Generalinis direktorius | AD 15 – AD 16 |
| --- | --- | --- |
| Direktorius | AD 14 – AD 15 |
| Skyriaus vadovas arba lygiavertės pareigos | AD 9 – AD 14 |
| Patarėjas arba lygiavertės pareigos | AD 13 – AD 14 |
| Pereinamojo laikotarpio vyresnysis administratorius | AD 14 |
| Pereinamojo laikotarpio administratorius | AD 13 |
| Administratorius | AD 5 – AD 12 |

k)

papildoma šiuo skirsniu:

„5   skirsnis

5

skirsnis

30 straipsnis

1.   Nukrypstant nuo I priedo A skirsnio 2 dalies, 2013 m. gruodžio 31 d. tarnaujantiems pareigūnams taikoma ši AD pareigų grupės pareigybių rūšių lentelė:

Generalinis direktorius

AD 15 – AD 16

Direktorius

AD 14 – AD 15

Skyriaus vadovas arba lygiavertės pareigos

AD 9 – AD 14

Patarėjas arba lygiavertės pareigos

AD 13 – AD 14

Pereinamojo laikotarpio vyresnysis administratorius

AD 14

Pereinamojo laikotarpio administratorius

AD 13

Administratorius

AD 5 – AD 12

2.   Nuo 2014 m. sausio 1 d. paskyrimų tarnyba 2013 m. gruodžio 31 d. tarnaujančius AD pareigų grupės pareigūnus į pareigybių rūšis skirsto taip:

| a) | pareigūnai, kurie 2013 m. gruodžio 31 d. buvo AD 14 lygio ir kurie nėjo direktoriaus ar lygiaverčių pareigų, skyriaus vadovo ar lygiaverčių pareigų arba patarėjo ar lygiaverčių pareigų, priskiriami prie „Pereinamojo laikotarpio vyresniojo administratoriaus“ pareigybių rūšies; |
| --- | --- |

a)

pareigūnai, kurie 2013 m. gruodžio 31 d. buvo AD 14 lygio ir kurie nėjo direktoriaus ar lygiaverčių pareigų, skyriaus vadovo ar lygiaverčių pareigų arba patarėjo ar lygiaverčių pareigų, priskiriami prie „Pereinamojo laikotarpio vyresniojo administratoriaus“ pareigybių rūšies;

| b) | pareigūnai, kurie 2013 m. gruodžio 31 d. buvo AD 13 lygio ir kurie nėjo skyriaus vadovo ar lygiaverčių pareigų arba patarėjo ar lygiaverčių pareigų, priskiriami prie „Pereinamojo laikotarpio administratoriaus“ pareigybių rūšies; |
| --- | --- |

b)

pareigūnai, kurie 2013 m. gruodžio 31 d. buvo AD 13 lygio ir kurie nėjo skyriaus vadovo ar lygiaverčių pareigų arba patarėjo ar lygiaverčių pareigų, priskiriami prie „Pereinamojo laikotarpio administratoriaus“ pareigybių rūšies;

| c) | pareigūnai, kurie 2013 m. gruodžio 31 d. buvo AD 9-14 lygio ir kurie ėjo skyriaus vadovo ar lygiavertes pareigas, priskiriami prie „Skyriaus vadovo arba lygiaverčių pareigų“ pareigybių rūšies; |
| --- | --- |

c)

pareigūnai, kurie 2013 m. gruodžio 31 d. buvo AD 9-14 lygio ir kurie ėjo skyriaus vadovo ar lygiavertes pareigas, priskiriami prie „Skyriaus vadovo arba lygiaverčių pareigų“ pareigybių rūšies;

| d) | pareigūnai, kurie 2013 m. gruodžio 31 d. buvo AD 13 arba AD 14 lygio ir kurie ėjo patarėjo ar lygiavertes pareigas, priskiriami prie „Patarėjo arba lygiaverčių pareigų“ pareigybių rūšies; |
| --- | --- |

d)

pareigūnai, kurie 2013 m. gruodžio 31 d. buvo AD 13 arba AD 14 lygio ir kurie ėjo patarėjo ar lygiavertes pareigas, priskiriami prie „Patarėjo arba lygiaverčių pareigų“ pareigybių rūšies;

| e) | pareigūnai, kurie 2013 m. gruodžio 31 d. buvo AD 5-12 lygio ir kurie nėjo skyriaus vadovo ar lygiaverčių pareigų, priskiriami prie „Administratoriaus“ pareigybių rūšies. |
| --- | --- |

e)

pareigūnai, kurie 2013 m. gruodžio 31 d. buvo AD 5-12 lygio ir kurie nėjo skyriaus vadovo ar lygiaverčių pareigų, priskiriami prie „Administratoriaus“ pareigybių rūšies.

3.   Nukrypstant nuo 2 dalies, AD 9-14 lygio pareigūnai, einantys specialias pareigas, iki 2015 m. gruodžio 31 d. paskyrimų tarnybos gali būti priskiriami prie „Skyriaus vadovo arba lygiaverčių pareigų“ arba „Patarėjo arba lygiaverčių pareigų“ pareigybių rūšies. Kiekviena paskyrimų tarnyba nustato šio straipsnio įgyvendinimo nuostatas. Tačiau bendras pareigūnų, kuriems taikoma ši nuostata, skaičius neviršija 5 % AD pareigų grupės pareigūnų skaičiaus 2013 m. gruodžio 31 d.

4.   Priskyrimas prie pareigybių rūšies galioja tol, kol pareigūnai yra paskiriami į naujas pareigas, kurios atitinka kitą pareigybių rūšį.

5.   44 straipsnio pirmojoje pastraipoje nustatytas sąlygas tenkinantiems AD 12 lygio 5 pakopos administratoriaus pareigas einantiems pareigūnams nuo 2016 m. sausio 1 d. bazinis darbo užmokestis padidinamas dalimi, lygia AD 12 lygio 4 pakopos ir AD 12 lygio 3 pakopos darbo užmokesčio skirtumui.

6.   44 straipsnio pirmojoje pastraipoje nustatytas sąlygas tenkinantiems AD 12 lygio 5 pakopos administratoriaus pareigas einantiems pareigūnams, kuriems taikoma 5 dalies priemonė, po dvejų metų bazinis darbo užmokestis papildomai padidinamas dalimi, lygia AD 12 lygio 5 pakopos ir AD 12 lygio 4 pakopos darbo užmokesčio skirtumui.

7.   Nukrypstant nuo 5 dalies administratoriaus pareigas einantiems AD 12 lygio pareigūnams, pradėjusiems eiti pareigas iki 2004 m. gegužės 1 d. ir nepaaukštintiems nuo 2004 m. gegužės 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d., taikomos šios nuostatos:

| a) | 44 straipsnio pirmojoje pastraipoje nustatytas sąlygas tenkinantiems 8 pakopos pareigūnams nuo 2016 m. sausio 1 d. bazinis darbo užmokestis padidinamas dalimi, lygia AD 12 lygio 4 pakopos ir AD 12 lygio 3 pakopos darbo užmokesčio skirtumui; |
| --- | --- |

a)

44 straipsnio pirmojoje pastraipoje nustatytas sąlygas tenkinantiems 8 pakopos pareigūnams nuo 2016 m. sausio 1 d. bazinis darbo užmokestis padidinamas dalimi, lygia AD 12 lygio 4 pakopos ir AD 12 lygio 3 pakopos darbo užmokesčio skirtumui;

| b) | 8 pakopos pareigūnams, kuriems taikoma a punkto priemonė, po dvejų metų bazinis darbo užmokestis papildomai padidinamas dalimi, lygia AD 12 lygio 5 pakopos ir AD 12 lygio 4 pakopos darbo užmokesčio skirtumui. |
| --- | --- |

b)

8 pakopos pareigūnams, kuriems taikoma a punkto priemonė, po dvejų metų bazinis darbo užmokestis papildomai padidinamas dalimi, lygia AD 12 lygio 5 pakopos ir AD 12 lygio 4 pakopos darbo užmokesčio skirtumui.

8.   44 straipsnio pirmojoje pastraipoje nustatytas sąlygas tenkinantiems AD 13 lygio 5 pakopos pereinamojo laikotarpio administratoriaus pareigas einantiems pareigūnams nuo 2016 m. sausio 1 d. bazinis darbo užmokestis padidinamas dalimi, lygia AD 13 lygio 4 pakopos ir AD 13 lygio 3 pakopos darbo užmokesčio skirtumui.

9.   44 straipsnio pirmojoje pastraipoje nustatytas sąlygas tenkinantiems AD 13 lygio 5 pakopos pereinamojo laikotarpio administratoriaus pareigas einantiems pareigūnams, kuriems taikoma 8 dalies priemonė, po dvejų metų bazinis darbo užmokestis papildomai padidinamas dalimi, lygia AD 13 lygio 5 pakopos ir AD 13 lygio 4 pakopos darbo užmokesčio skirtumui.

10.   Pareigūnams, kuriems pagal 5-9 dalis padidinamas bazinis darbo užmokestis ir kurie vėliau paskiriami į to paties lygio skyriaus vadovo ar lygiavertes pareigas arba į patarėjo ar lygiavertes pareigas, toks bazinio darbo užmokesčio padidinimas tebegalioja.

11.   Nukrypstant nuo 46 straipsnio pirmo sakinio, į aukštesnį lygį paskirti pareigūnai, kuriems pagal 5, 6, 8 ir 9 dalis padidinamas bazinis darbo užmokestis, paskiriami į to lygio antrą pakopą. Jiems bazinis darbo užmokestis nepadidinamas, kaip nustatyta 5, 6, 8 ir 9 dalyse.

12.   7 dalyje nustatyta bazinio darbo užmokesčio padidinimo dalis nemokama po paaukštinimo ir ji nenaudojama apskaičiuojant bazinio mėnesinio darbo užmokesčio padidinimo dalį, nurodytą šio priedo 7 straipsnio 5 dalyje.

31 straipsnis

1.   Nukrypstant nuo I priedo A skirsnio 2 dalies, 2013 m. gruodžio 31 d. tarnaujantiems pareigūnams taikoma ši AST pareigų grupės pareigybių rūšių lentelė:

| Pereinamojo laikotarpio vyresnysis padėjėjas | AST 10 – AST 11 |
| --- | --- |
| Pereinamojo laikotarpio padėjėjas | AST 1 – AST 9 |
| Pereinamojo laikotarpio administracinis padėjėjas | AST 1 – AST 7 |
| Pereinamojo laikotarpio pagalbinis darbuotojas | AST 1 – AST 5 |

Pereinamojo laikotarpio vyresnysis padėjėjas

AST 10 – AST 11

Pereinamojo laikotarpio padėjėjas

AST 1 – AST 9

Pereinamojo laikotarpio administracinis padėjėjas

AST 1 – AST 7

Pereinamojo laikotarpio pagalbinis darbuotojas

AST 1 – AST 5

2.   Nuo 2014 m. sausio 1 d. paskyrimų tarnyba 2013 m. gruodžio 31 d. tarnaujančius AST pareigų grupės pareigūnus į pareigybių rūšis skirsto taip:

| a) | pareigūnai, kurie 2013 m. gruodžio 31 d. yra AST 10 arba AST 11 lygio, priskiriami prie „Pereinamojo laikotarpio vyresniojo padėjėjo“ pareigybių rūšies; |
| --- | --- |

a)

pareigūnai, kurie 2013 m. gruodžio 31 d. yra AST 10 arba AST 11 lygio, priskiriami prie „Pereinamojo laikotarpio vyresniojo padėjėjo“ pareigybių rūšies;

| b) | pareigūnai, kuriems netaikomas a punktas, kurie iki 2004 m. gegužės 1 d. priklausė buvusiai B kategorijai arba iki 2004 m. gegužės 1 d. priklausė buvusioms C ar D kategorijoms ir kurie tapo AST pareigų grupės darbuotojais, taip pat AST pareigūnai, įdarbinti po 2004 m. gegužės 1 d., be apribojimų priskiriami prie „Pereinamojo laikotarpio padėjėjo“ pareigybių rūšies; |
| --- | --- |

b)

pareigūnai, kuriems netaikomas a punktas, kurie iki 2004 m. gegužės 1 d. priklausė buvusiai B kategorijai arba iki 2004 m. gegužės 1 d. priklausė buvusioms C ar D kategorijoms ir kurie tapo AST pareigų grupės darbuotojais, taip pat AST pareigūnai, įdarbinti po 2004 m. gegužės 1 d., be apribojimų priskiriami prie „Pereinamojo laikotarpio padėjėjo“ pareigybių rūšies;

| c) | pareigūnai, kuriems netaikomi a ir b punktai ir kurie iki 2004 m. gegužės 1 d. priklausė buvusiai C kategorijai, priskiriami prie „Pereinamojo laikotarpio administracinio padėjėjo“ pareigybių rūšies; |
| --- | --- |

c)

pareigūnai, kuriems netaikomi a ir b punktai ir kurie iki 2004 m. gegužės 1 d. priklausė buvusiai C kategorijai, priskiriami prie „Pereinamojo laikotarpio administracinio padėjėjo“ pareigybių rūšies;

| d) | pareigūnai, kuriems netaikomi a ir b punktai ir kurie iki 2004 m. gegužės 1 d. priklausė buvusiai D kategorijai, priskiriami prie „Pereinamojo laikotarpio pagalbinio darbuotojo“ pareigybių rūšies. |
| --- | --- |

d)

pareigūnai, kuriems netaikomi a ir b punktai ir kurie iki 2004 m. gegužės 1 d. priklausė buvusiai D kategorijai, priskiriami prie „Pereinamojo laikotarpio pagalbinio darbuotojo“ pareigybių rūšies.

3.   Priskyrimas prie pareigybių rūšies galioja tol, kol pareigūnai yra paskiriami į naujas pareigas, kurios atitinka kitą pareigybių rūšį. Pereinamojo laikotarpio administraciniai padėjėjai ir pereinamojo laikotarpio pagalbiniai darbuotojai gali būti priskirti prie padėjėjo pareigybių rūšies, kaip apibrėžta I priedo A skirsnyje, tik laikantis Tarnybos nuostatų 4 straipsnyje ir 29 straipsnio 1 dalyje nustatytos procedūros. Paaukštinimas leidžiamas tik 1 dalyje nurodytuose karjeros srautuose, atitinkančiuose kiekvieną pareigybę.

4.   Nukrypstant nuo Tarnybos nuostatų 6 straipsnio 1 dalies ir I priedo B skirsnio, kito aukštesnio lygio laisvų darbo vietų skaičius, kurio reikia paaukštinimo tikslais, pereinamojo laikotarpio pagalbiniams darbuotojams skaičiuojamas atskirai. Taikomi tokie daugikliai:

| | Lygis | Dydis |
| --- | --- | --- |
| Pereinamojo laikotarpio pagalbiniai darbuotojai | 5 | — |
| 4 | 10 % |
| 3 | 22 % |
| 2 | 22 % |
| 1 | — |

Lygis

Dydis

Pereinamojo laikotarpio pagalbiniai darbuotojai

5

—

4

10 %

3

22 %

2

22 %

1

—

Siekiant paaukštinti pereinamojo laikotarpio pagalbinius darbuotojus, lyginami reikalavimus atitinkančių to paties lygio ir kategorijos pareigūnų nuopelnai (Tarnybos nuostatų 45 straipsnio 1 dalis).

5.   Pereinamojo laikotarpio administraciniai padėjėjai ir pereinamojo laikotarpio pagalbiniai darbuotojai, kurie iki 2004 m. gegužės 1 d. priklausė buvusiai C arba D kategorijai, ir toliau už išdirbtus viršvalandžius turi teisę į kompensuojamąsias atostogas arba atlygį, kai pagal tarnybos reikalavimus nenumatomos kompensuojamosios atostogos du mėnesius po to mėnesio, kurį buvo dirbami viršvalandžiai, kaip numatyta VI priede.

6.   Pareigūnai, kuriems remiantis Tarnybos nuostatų 55a straipsnio 2 dalies g punktu ir Tarnybos nuostatų IVa priedo 4 straipsniu leista dirbti ne visą darbo laiką laikotarpiu iki 2014 m. sausio 1 d., kuris tęsiasi ir po tos datos, gali toliau dirbti ne visą darbo laiką tokiomis pat sąlygomis ne ilgesniu nei penkerių metų bendru laikotarpiu.

7.   Pareigūnų, kurių pensinis amžius pagal šio priedo 22 straipsnį yra mažesnis negu 65 metai, atveju Tarnybos nuostatų 55a straipsnio 2 dalies g punkte nurodytas trejų metų laikotarpis gali viršyti jų pensinį amžių, tačiau neturi viršyti 65 metų.

32 straipsnis

Nukrypstant nuo Tarnybos nuostatų II priedo 1 straipsnio ketvirtos pastraipos pirmojo sakinio, atstovavimo AST/SC pareigų grupei personalo komitete nereikia užtikrinti iki kitų naujo personalo komiteto, kuriame gali būti atstovaujama AST/SC darbuotojams, rinkimų.

33 straipsnis

Nukrypstant nuo Tarnybos nuostatų 40 straipsnio 2 dalies, jei 2013 m. gruodžio 31 d. pareigūnas per visą karjerą yra praleidęs atostogose dėl asmeninių priežasčių daugiau kaip 10 metų, bendra atostogų dėl asmeninių priežasčių trukmė per visą pareigūno karjerą negali viršyti 15 metų.“.

2 straipsnis

Kitų Europos Sąjungos tarnautojų įdarbinimo sąlygos iš dalies keičiamos taip:

| 1) | 1 straipsnio antroji įtrauka išbraukiama. |
| --- | --- |

1)

1 straipsnio antroji įtrauka išbraukiama.

| 2) | 2 straipsnis papildomas šiuo punktu:






  „f) | darbuotojus, priimtus užimti pareigybę, kuri įtraukta į pareigybių sąrašą, pridedamą prie agentūrai skirto biudžeto skirsnio, kaip nurodyta Tarnybos nuostatų 1a straipsnio 2 dalyje, ir kurią biudžeto valdymo institucijos priskiria prie laikinųjų pareigybių, išskyrus agentūrų vadovus ir agentūrų vadovų pavaduotojus, kaip nurodyta Sąjungos teisės akte, kuriuo steigiama agentūra, ir pareigūnus, komandiruotus į agentūrą tarnybos labui.“; |
| --- | --- | --- |

2)

2 straipsnis papildomas šiuo punktu:

„f)

darbuotojus, priimtus užimti pareigybę, kuri įtraukta į pareigybių sąrašą, pridedamą prie agentūrai skirto biudžeto skirsnio, kaip nurodyta Tarnybos nuostatų 1a straipsnio 2 dalyje, ir kurią biudžeto valdymo institucijos priskiria prie laikinųjų pareigybių, išskyrus agentūrų vadovus ir agentūrų vadovų pavaduotojus, kaip nurodyta Sąjungos teisės akte, kuriuo steigiama agentūra, ir pareigūnus, komandiruotus į agentūrą tarnybos labui.“;

| 3) | 3 straipsnis išbraukiamas; |
| --- | --- |

3)

3 straipsnis išbraukiamas;

| 4) | 3b straipsnio b punkto i papunktis pakeičiamas taip:






  „i) | AST/SC ir AST pareigų grupės pareigūnus ar laikinuosius darbuotojus;“; |
| --- | --- | --- |

4)

3b straipsnio b punkto i papunktis pakeičiamas taip:

„i)

AST/SC ir AST pareigų grupės pareigūnus ar laikinuosius darbuotojus;“;

| 5) | 8 straipsnio pirmojoje pastraipoje žodžiai „2 straipsnio a punktas“ pakeičiami žodžiais „2 straipsnio a arba f punktas“; |
| --- | --- |

5)

8 straipsnio pirmojoje pastraipoje žodžiai „2 straipsnio a punktas“ pakeičiami žodžiais „2 straipsnio a arba f punktas“;

| 6) | 10 straipsnio 4 dalis išbraukiama; |
| --- | --- |

6)

10 straipsnio 4 dalis išbraukiama;

| 7) | 11 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | pirmos pastraipos pirmajame sakinyje žodžiai „11 – 26 straipsnių“ pakeičiami žodžiais „11 – 26a straipsnių“; |
| --- | --- | --- |

7)

11 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

pirmos pastraipos pirmajame sakinyje žodžiai „11 – 26 straipsnių“ pakeičiami žodžiais „11 – 26a straipsnių“;

| b) | trečiojoje pastraipoje žodžiai „antrosios pastraipos“ pakeičiami žodžiais „trečiosios pastraipos“; |
| --- | --- |

b)

trečiojoje pastraipoje žodžiai „antrosios pastraipos“ pakeičiami žodžiais „trečiosios pastraipos“;

| 8) | 12 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Įdarbinant laikinuosius darbuotojus siekiama užtikrinti, kad institucijoje dirbtų gabiausi, darbingiausi ir sąžiningiausi asmenys, pasamdyti iš Sąjungos valstybių narių piliečių laikantis kuo platesnės geografinės įvairovės principo.
  Laikinieji darbuotojai parenkami neatsižvelgiant į rasę, politinius, filosofinius ar religinius įsitikinimus, lytį ar seksualinę orientaciją ir nesiremiant jų civiline būkle ar šeimine padėtimi.
  Pareigybės nerezervuojamos nė vienos valstybės narės piliečiams. Tačiau pagal Sąjungos piliečių lygybės principą kiekvienai institucijai leidžiama imtis tinkamų priemonių, pastebėjus didelį laikinųjų darbuotojų iš skirtingų valstybių narių skaičiaus skirtumą, nepagrįstą objektyviais kriterijais. Tos tinkamos priemonės turi būti pagrįstos ir jas įgyvendinant taikomi tik nuopelnais grindžiami įdarbinimo kriterijai. Prieš imdamasi tokių tinkamų priemonių, 6 straipsnio pirmojoje pastraipoje nurodyta institucija Tarnybos nuostatų 110 straipsnyje nustatyta tvarka priima bendrąsias šios dalies įgyvendinimo nuostatas.
  Praėjus trejų metų laikotarpiui nuo 2014 m. sausio 1 d., Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia pirmesnės pastraipos įgyvendinimo ataskaitą.
  Norėdamos sudaryti palankesnes sąlygas įdarbinimui kuo platesniu geografiniu pagrindu, institucijos siekia remti daugiakalbį ir daugiakultūrį savo darbuotojų vaikų švietimą.“; |
| --- | --- | --- |

8)

12 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Įdarbinant laikinuosius darbuotojus siekiama užtikrinti, kad institucijoje dirbtų gabiausi, darbingiausi ir sąžiningiausi asmenys, pasamdyti iš Sąjungos valstybių narių piliečių laikantis kuo platesnės geografinės įvairovės principo.

Laikinieji darbuotojai parenkami neatsižvelgiant į rasę, politinius, filosofinius ar religinius įsitikinimus, lytį ar seksualinę orientaciją ir nesiremiant jų civiline būkle ar šeimine padėtimi.

Pareigybės nerezervuojamos nė vienos valstybės narės piliečiams. Tačiau pagal Sąjungos piliečių lygybės principą kiekvienai institucijai leidžiama imtis tinkamų priemonių, pastebėjus didelį laikinųjų darbuotojų iš skirtingų valstybių narių skaičiaus skirtumą, nepagrįstą objektyviais kriterijais. Tos tinkamos priemonės turi būti pagrįstos ir jas įgyvendinant taikomi tik nuopelnais grindžiami įdarbinimo kriterijai. Prieš imdamasi tokių tinkamų priemonių, 6 straipsnio pirmojoje pastraipoje nurodyta institucija Tarnybos nuostatų 110 straipsnyje nustatyta tvarka priima bendrąsias šios dalies įgyvendinimo nuostatas.

Praėjus trejų metų laikotarpiui nuo 2014 m. sausio 1 d., Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia pirmesnės pastraipos įgyvendinimo ataskaitą.

Norėdamos sudaryti palankesnes sąlygas įdarbinimui kuo platesniu geografiniu pagrindu, institucijos siekia remti daugiakalbį ir daugiakultūrį savo darbuotojų vaikų švietimą.“;

| b) | 5 dalyje žodžiai „Kiekviena institucija“ pakeičiami žodžiais „6 straipsnio pirmojoje pastraipoje nurodyta institucija“; |
| --- | --- |

b)

5 dalyje žodžiai „Kiekviena institucija“ pakeičiami žodžiais „6 straipsnio pirmojoje pastraipoje nurodyta institucija“;

| 9) | 14 straipsnis pakeičiamas taip:
  „14 straipsnis
  1.   Laikinasis darbuotojas dirba devynių mėnesių bandomąjį laikotarpį.
  Jeigu per bandomąjį laikotarpį laikinasis darbuotojas bent vieno mėnesio nepertraukiamo laikotarpio negali eiti pareigų dėl ligos, motinystės atostogų, kaip nurodyta Tarnybos nuostatų 58 straipsnyje, ar nelaimingo atsitikimo, 6 straipsnio pirmojoje pastraipoje nurodyta institucija gali jo bandomąjį laikotarpį pratęsti atitinkamą laiką. Visas bandomasis laikotarpis jokiomis aplinkybėmis negali viršyti 15 mėnesių.
  2.   Ataskaita apie laikinąjį darbuotoją parengiama bet kuriuo metu iki bandomojo laikotarpio pabaigos, jeigu matyti, kad jo darbas akivaizdžiai netinkamas.
  Atitinkamas asmuo supažindinamas su ta ataskaita ir turi teisę per aštuonių darbo dienų laikotarpį raštu pateikti savo pastabas. Ataskaitą ir pastabas tiesioginis laikinojo darbuotojo viršininkas nedelsdamas perduoda 6 straipsnio pirmoje pastraipoje nurodytai institucijai. Remdamasi ataskaita, 6 straipsnio pirmojoje pastraipoje minėta institucija gali nuspręsti atleisti laikinąjį darbuotoją bandomajam laikotarpiui nepasibaigus, įspėjusi jį prieš vieną mėnesį, arba likusiam bandomojo laikotarpio laikui paskirti laikinąjį darbuotoją į kitą skyrių.
  3.   Likus ne mažiau kaip mėnesiui iki bandomojo laikotarpio pabaigos, parengiama ataskaita apie laikinojo darbuotojo sugebėjimus atlikti jo etatui priskirtas pareigas ir apie jo darbo našumą bei jo elgesį tarnyboje. Laikinasis darbuotojas supažindinamas su ta ataskaita ir turi teisę per aštuonias darbo dienas raštu pateikti savo pastabas.
  Jei ataskaitoje rekomenduojama asmenį atleisti arba, išimtiniais atvejais, pratęsti bandomąjį laikotarpį pagal 1 dalį, ataskaitą ir pastabas tiesioginis laikinojo darbuotojo viršininkas nedelsdamas perduoda 6 straipsnio pirmoje pastraipoje nurodytai institucijai.
  Laikinasis darbuotojas, kurio darbas arba elgesys neatitiko jo pareigybei keliamų reikalavimų, yra atleidžiamas.
  Galutinis sprendimas priimamas remiantis šioje dalyje nurodyta ataskaita ir 6 straipsnio pirmoje pastraipoje nurodytos institucijos turima informacija apie laikinojo darbuotojo elgesį pagal Tarnybos nuostatų II antraštinę dalį.
  4.   Atleistas laikinasis darbuotojas turi teisę į vieno trečdalio jo bazinio mėnesinio darbo užmokesčio dydžio kompensaciją už kiekvieną ištarnautą bandomojo laikotarpio mėnesį.“; |
| --- | --- |

9)

14 straipsnis pakeičiamas taip:

„14 straipsnis

1.   Laikinasis darbuotojas dirba devynių mėnesių bandomąjį laikotarpį.

Jeigu per bandomąjį laikotarpį laikinasis darbuotojas bent vieno mėnesio nepertraukiamo laikotarpio negali eiti pareigų dėl ligos, motinystės atostogų, kaip nurodyta Tarnybos nuostatų 58 straipsnyje, ar nelaimingo atsitikimo, 6 straipsnio pirmojoje pastraipoje nurodyta institucija gali jo bandomąjį laikotarpį pratęsti atitinkamą laiką. Visas bandomasis laikotarpis jokiomis aplinkybėmis negali viršyti 15 mėnesių.

2.   Ataskaita apie laikinąjį darbuotoją parengiama bet kuriuo metu iki bandomojo laikotarpio pabaigos, jeigu matyti, kad jo darbas akivaizdžiai netinkamas.

Atitinkamas asmuo supažindinamas su ta ataskaita ir turi teisę per aštuonių darbo dienų laikotarpį raštu pateikti savo pastabas. Ataskaitą ir pastabas tiesioginis laikinojo darbuotojo viršininkas nedelsdamas perduoda 6 straipsnio pirmoje pastraipoje nurodytai institucijai. Remdamasi ataskaita, 6 straipsnio pirmojoje pastraipoje minėta institucija gali nuspręsti atleisti laikinąjį darbuotoją bandomajam laikotarpiui nepasibaigus, įspėjusi jį prieš vieną mėnesį, arba likusiam bandomojo laikotarpio laikui paskirti laikinąjį darbuotoją į kitą skyrių.

3.   Likus ne mažiau kaip mėnesiui iki bandomojo laikotarpio pabaigos, parengiama ataskaita apie laikinojo darbuotojo sugebėjimus atlikti jo etatui priskirtas pareigas ir apie jo darbo našumą bei jo elgesį tarnyboje. Laikinasis darbuotojas supažindinamas su ta ataskaita ir turi teisę per aštuonias darbo dienas raštu pateikti savo pastabas.

Jei ataskaitoje rekomenduojama asmenį atleisti arba, išimtiniais atvejais, pratęsti bandomąjį laikotarpį pagal 1 dalį, ataskaitą ir pastabas tiesioginis laikinojo darbuotojo viršininkas nedelsdamas perduoda 6 straipsnio pirmoje pastraipoje nurodytai institucijai.

Laikinasis darbuotojas, kurio darbas arba elgesys neatitiko jo pareigybei keliamų reikalavimų, yra atleidžiamas.

Galutinis sprendimas priimamas remiantis šioje dalyje nurodyta ataskaita ir 6 straipsnio pirmoje pastraipoje nurodytos institucijos turima informacija apie laikinojo darbuotojo elgesį pagal Tarnybos nuostatų II antraštinę dalį.

4.   Atleistas laikinasis darbuotojas turi teisę į vieno trečdalio jo bazinio mėnesinio darbo užmokesčio dydžio kompensaciją už kiekvieną ištarnautą bandomojo laikotarpio mėnesį.“;

| 10) | 15 straipsnio 1 dalies pirmoji pastraipa papildoma šiuo sakiniu:
  „Pagal 6 straipsnio pirmojoje pastraipoje nurodytos institucijos priimtus kriterijus tam tikram lygiui priskirtas laikinasis darbuotojas išlaiko atitinkamoje tarnybos pakopoje įgytą stažą, jei laikinuoju to paties lygio darbuotoju įdarbinamas iš karto po ankstesnio laikinosios tarnybos laikotarpio.“; |
| --- | --- |

10)

15 straipsnio 1 dalies pirmoji pastraipa papildoma šiuo sakiniu:

„Pagal 6 straipsnio pirmojoje pastraipoje nurodytos institucijos priimtus kriterijus tam tikram lygiui priskirtas laikinasis darbuotojas išlaiko atitinkamoje tarnybos pakopoje įgytą stažą, jei laikinuoju to paties lygio darbuotoju įdarbinamas iš karto po ankstesnio laikinosios tarnybos laikotarpio.“;

| 11) | 16 straipsnis pakeičiamas taip:
  „16 straipsnis
  Pagal analogiją taikomi Tarnybos nuostatų 42a, 42b ir 55–61 straipsniai dėl atostogų, darbo valandų, viršvalandžių, darbo pamainomis, budėjimo darbo vietoje ar namuose ir valstybinių švenčių. Specialios atostogos, vaiko priežiūros atostogos ir atostogos dėl šeiminių priežasčių negali tęstis ilgiau už darbo sutarties terminą. Be to, Tarnybos nuostatų 41, 42, 45 ir 46 straipsniai pagal analogiją taikomi Tarnybos nuostatų XIII priedo 29 straipsnyje minimiems laikinai priimtiems tarnautojams, nepriklausomai nuo jų darbo pradžios datos.
  Tačiau Tarnybos nuostatų 59 straipsnyje numatytos mokamos atostogos dėl ligos negali būti ilgesnės kaip trys mėnesiai arba ilgesnės už laikinai priimto tarnautojo dirbtą laiką, kai jis ilgesnis nei trys mėnesiai. Atostogos neturi būti ilgesnės už darbo sutarties galiojimo terminą.
  Tiems terminams pasibaigus, tarnautojui, kurio sutartis nenutraukiama, nepaisant jo nedarbingumo, suteikiamos nemokamos atostogos.
  Tačiau, jei tarnautojas suserga profesine liga arba patiria nelaimingą atsitikimą eidamas savo pareigas, jis visą nedarbingumo laiką gauna visą atlyginimą, kol jam pagal 33 straipsnio nuostatas paskiriama invalidumo pensija.“; |
| --- | --- |

11)

16 straipsnis pakeičiamas taip:

„16 straipsnis

Pagal analogiją taikomi Tarnybos nuostatų 42a, 42b ir 55–61 straipsniai dėl atostogų, darbo valandų, viršvalandžių, darbo pamainomis, budėjimo darbo vietoje ar namuose ir valstybinių švenčių. Specialios atostogos, vaiko priežiūros atostogos ir atostogos dėl šeiminių priežasčių negali tęstis ilgiau už darbo sutarties terminą. Be to, Tarnybos nuostatų 41, 42, 45 ir 46 straipsniai pagal analogiją taikomi Tarnybos nuostatų XIII priedo 29 straipsnyje minimiems laikinai priimtiems tarnautojams, nepriklausomai nuo jų darbo pradžios datos.

Tačiau Tarnybos nuostatų 59 straipsnyje numatytos mokamos atostogos dėl ligos negali būti ilgesnės kaip trys mėnesiai arba ilgesnės už laikinai priimto tarnautojo dirbtą laiką, kai jis ilgesnis nei trys mėnesiai. Atostogos neturi būti ilgesnės už darbo sutarties galiojimo terminą.

Tiems terminams pasibaigus, tarnautojui, kurio sutartis nenutraukiama, nepaisant jo nedarbingumo, suteikiamos nemokamos atostogos.

Tačiau, jei tarnautojas suserga profesine liga arba patiria nelaimingą atsitikimą eidamas savo pareigas, jis visą nedarbingumo laiką gauna visą atlyginimą, kol jam pagal 33 straipsnio nuostatas paskiriama invalidumo pensija.“;

| 12) | 17 straipsnis pakeičiamas taip:
  „17 straipsnis
  Išskirtinėmis aplinkybėmis laikinai priimto tarnautojo prašymu dėl neatidėliotinų asmeninių priežasčių jam gali būti suteiktos nemokamos atostogos. Nemokamų atostogų dėl asmeninių priežasčių laikotarpiu toliau taikomas Tarnybos nuostatų 12b straipsnis.
  Leidimas pagal 12b straipsnį laikinai priimtam tarnautojui nesuteikiamas dalyvavimo profesinėje veikloje tikslu – nesvarbu, ar ji pelninga, ar ne – kuri apima su jo institucija susijusią lobistinę veiklą ar protegavimą ir dėl kurios galėtų būti pažeisti teisėti institucijos interesai ar galėtų atsirasti tokio pažeidimo galimybė.
  6 straipsnio pirmojoje pastraipoje nurodyta institucija nustato tokių atostogų trukmę, kuri negali būti ilgesnė kaip ketvirtadalis tarnautojo dirbto laiko arba






  — | trys mėnesiai, jei tarnautojo darbo stažas trumpesnis kaip ketveri metai, |
| --- | --- | --- |

12)

17 straipsnis pakeičiamas taip:

„17 straipsnis

Išskirtinėmis aplinkybėmis laikinai priimto tarnautojo prašymu dėl neatidėliotinų asmeninių priežasčių jam gali būti suteiktos nemokamos atostogos. Nemokamų atostogų dėl asmeninių priežasčių laikotarpiu toliau taikomas Tarnybos nuostatų 12b straipsnis.

Leidimas pagal 12b straipsnį laikinai priimtam tarnautojui nesuteikiamas dalyvavimo profesinėje veikloje tikslu – nesvarbu, ar ji pelninga, ar ne – kuri apima su jo institucija susijusią lobistinę veiklą ar protegavimą ir dėl kurios galėtų būti pažeisti teisėti institucijos interesai ar galėtų atsirasti tokio pažeidimo galimybė.

6 straipsnio pirmojoje pastraipoje nurodyta institucija nustato tokių atostogų trukmę, kuri negali būti ilgesnė kaip ketvirtadalis tarnautojo dirbto laiko arba

—

trys mėnesiai, jei tarnautojo darbo stažas trumpesnis kaip ketveri metai,

| — | dvylika mėnesių visais kitais atvejais. |
| --- | --- |

—

dvylika mėnesių visais kitais atvejais.

Į atostogų, suteiktų remiantis pirma pastraipa, laikotarpį neatsižvelgiama taikant Tarnybos nuostatų 44 straipsnio pirmąją pastraipą.

Laikinai priimtam tarnautojui esant nemokamose atostogose, jo narystė 28 straipsnyje nurodytoje socialinio draudimo sistemoje sustabdoma.

Tačiau praėjus ne daugiau kaip vienam mėnesiui nuo to mėnesio, kurį prasideda nemokamos atostogos, laikinai priimtas tarnautojas, kuris nedirba mokamo darbo, gali pateikti prašymą būti toliau draudžiamas nuo 28 straipsnyje nurodytos rizikos, jeigu sumoka pusę tame straipsnyje nurodytų įmokų už savo atostogų trukmę. Įmoka apskaičiuojama pagal jo paskutinį bazinį darbo užmokestį.

Be to, laikinai priimtas tarnautojas, kuriam taikomas 2 straipsnio c arba d punktas ir kuris įrodo negalįs įgyti teisės gauti pensiją pagal kitą pensijų sistemą, gali prašyti, kad jam ir toliau nemokamų atostogų laikotarpiu būtų leista nenutraukti pensinio stažo, su sąlyga, kad jis moka trijų 41 straipsnyje nustatytų normų dydžio įmoką; įmokos apskaičiuojamos pagal jo lygio ir pakopos bazinį darbo užmokestį.

Moterys, kurių motinystės atostogos prasideda iki su jomis pasirašytos sutarties galiojimo pabaigos, turi teisę į motinystės atostogas ir motinystės išmokas.“;

| 13) | 20 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalyje žodis „patikslinimų“ pakeičiamas žodžiu „atnaujinimo“; |
| --- | --- | --- |

13)

20 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalyje žodis „patikslinimų“ pakeičiamas žodžiu „atnaujinimo“;

| b) | 3 dalyje žodžiai „specialiojo mokesčio“ pakeičiami žodžiais „solidarumo mokesčio“; |
| --- | --- |

b)

3 dalyje žodžiai „specialiojo mokesčio“ pakeičiami žodžiais „solidarumo mokesčio“;

| c) | 4 dalis pakeičiama taip:
  „4.   Pagal analogiją laikiniesiems darbuotojams taikomas Tarnybos nuostatų 44 straipsnis.“; |
| --- | --- |

c)

4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Pagal analogiją laikiniesiems darbuotojams taikomas Tarnybos nuostatų 44 straipsnis.“;

| 14) | 28a straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 3 dalies paskutiniame sakinyje žodis „tikslinamos“ pakeičiamas žodžiu „atnaujinamos“; |
| --- | --- | --- |

14)

28a straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

3 dalies paskutiniame sakinyje žodis „tikslinamos“ pakeičiamas žodžiu „atnaujinamos“;

| b) | 10 dalyje žodžiai „Sąjungos institucijų“ pakeičiami žodžiais „6 straipsnio pirmojoje pastraipoje nurodytų Sąjungos institucijų“; |
| --- | --- |

b)

10 dalyje žodžiai „Sąjungos institucijų“ pakeičiami žodžiais „6 straipsnio pirmojoje pastraipoje nurodytų Sąjungos institucijų“;

| c) | 11 dalis pakeičiama taip:
  „Kas dvejus metus Komisija teikia ataskaitą apie nedarbo draudimo sistemos finansinę padėtį. Nepriklausomai nuo tos ataskaitos, Komisija gali deleguotaisiais aktais pagal Tarnybos nuostatų 111 ir 112 straipsnius patikslinti šio straipsnio 7 dalyje numatytas įmokas, jei to reikia sistemos pusiausvyrai palaikyti.“; |
| --- | --- |

c)

11 dalis pakeičiama taip:

„Kas dvejus metus Komisija teikia ataskaitą apie nedarbo draudimo sistemos finansinę padėtį. Nepriklausomai nuo tos ataskaitos, Komisija gali deleguotaisiais aktais pagal Tarnybos nuostatų 111 ir 112 straipsnius patikslinti šio straipsnio 7 dalyje numatytas įmokas, jei to reikia sistemos pusiausvyrai palaikyti.“;

| 15) | 33 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje žodžiai „65 metų amžiaus“ pakeičiami žodžiais „66 metų amžiaus“; |
| --- | --- |

15)

33 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje žodžiai „65 metų amžiaus“ pakeičiami žodžiais „66 metų amžiaus“;

| 16) | 34 straipsnis pakeičiamas taip:
  „34 straipsnis
  Tarnybos nuostatų VIII priedo 4 skyriuje apibrėžti mirusiojo tarnautojo įpėdiniai pagal 35–38 straipsnių nuostatas turi teisę į maitintojo netekimo pensiją.
  Mirus invalidumo pašalpą gavusiam buvusiam tarnautojui arba 2 straipsnio a, c, d, e arba f punkto apibrėžimą atitinkančiam senatvės pensiją gavusiam buvusiam tarnautojui arba iš tarnybos prieš pensinį amžių išėjusiam ir atidėti senatvės pensijos mokėjimą iki pirmosios kalendorinio mėnesio, einančio po to mėnesio, kurį jam sukanka pensinis amžius, dienos, prašiusiam buvusiam tarnautojui, Tarnybos nuostatų VIII priedo 4 skyriuje apibrėžti mirusiojo tarnautojo įpėdiniai turi teisę į tame priede numatytą maitintojo netekimo pensiją.
  Kai laikinai priimto tarnautojo arba invalidumo pašalpą ar senatvės pensiją gaunančio buvusio laikinai priimto tarnautojo, arba buvusio laikinai priimto tarnautojo, kuris baigė tarnybą prieš pensinį amžių ir prašiusio atidėti jo senatvės pensijos mokėjimą iki pirmosios kalendorinio mėnesio, einančio po to mėnesio, kurį jam sukanka pensinis amžius, dienos, buvimo vieta nežinoma ilgiau nei vienerius metus, Tarnybos nuostatų VIII priedo 5 ir 6 skyriaus nuostatos dėl laikinųjų pensijų pagal analogiją taikomos jo sutuoktiniui ir jo išlaikytiniais pripažintiems asmenims.“; |
| --- | --- |

16)

34 straipsnis pakeičiamas taip:

„34 straipsnis

Tarnybos nuostatų VIII priedo 4 skyriuje apibrėžti mirusiojo tarnautojo įpėdiniai pagal 35–38 straipsnių nuostatas turi teisę į maitintojo netekimo pensiją.

Mirus invalidumo pašalpą gavusiam buvusiam tarnautojui arba 2 straipsnio a, c, d, e arba f punkto apibrėžimą atitinkančiam senatvės pensiją gavusiam buvusiam tarnautojui arba iš tarnybos prieš pensinį amžių išėjusiam ir atidėti senatvės pensijos mokėjimą iki pirmosios kalendorinio mėnesio, einančio po to mėnesio, kurį jam sukanka pensinis amžius, dienos, prašiusiam buvusiam tarnautojui, Tarnybos nuostatų VIII priedo 4 skyriuje apibrėžti mirusiojo tarnautojo įpėdiniai turi teisę į tame priede numatytą maitintojo netekimo pensiją.

Kai laikinai priimto tarnautojo arba invalidumo pašalpą ar senatvės pensiją gaunančio buvusio laikinai priimto tarnautojo, arba buvusio laikinai priimto tarnautojo, kuris baigė tarnybą prieš pensinį amžių ir prašiusio atidėti jo senatvės pensijos mokėjimą iki pirmosios kalendorinio mėnesio, einančio po to mėnesio, kurį jam sukanka pensinis amžius, dienos, buvimo vieta nežinoma ilgiau nei vienerius metus, Tarnybos nuostatų VIII priedo 5 ir 6 skyriaus nuostatos dėl laikinųjų pensijų pagal analogiją taikomos jo sutuoktiniui ir jo išlaikytiniais pripažintiems asmenims.“;

| 17) | 36 straipsnio pirmos pastraipos trečiajame sakinyje žodžiai „2 straipsnio a, c arba d punktų“ pakeičiami žodžiais „2 straipsnio a, c, d, e arba f punktų“; |
| --- | --- |

17)

36 straipsnio pirmos pastraipos trečiajame sakinyje žodžiai „2 straipsnio a, c arba d punktų“ pakeičiami žodžiais „2 straipsnio a, c, d, e arba f punktų“;

| 18) | 37 straipsnio ketvirtojoje pastraipoje žodžiai „63 metų amžiaus“ pakeičiami žodžiais „pensinio amžiaus“, o žodžiai „2 straipsnio a, c ar d punkte“ pakeičiami žodžiais „2 straipsnio a, c, d, e ar f punktuose“; |
| --- | --- |

18)

37 straipsnio ketvirtojoje pastraipoje žodžiai „63 metų amžiaus“ pakeičiami žodžiais „pensinio amžiaus“, o žodžiai „2 straipsnio a, c ar d punkte“ pakeičiami žodžiais „2 straipsnio a, c, d, e ar f punktuose“;

| 19) | 39 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Baigdamas tarnybą tarnautojas, kaip apibrėžta 2 straipsnyje, turi teisę į senatvės pensiją, aktuarinio ekvivalento pervedimą ar išeitinę išmoką, kaip numatyta Tarnybos nuostatų V antraštinės dalies 3 skyriuje ir VIII priede. Jeigu tarnautojas turi teisę į senatvės pensiją, jo teisės į pensiją mažinamos proporcingai sumoms, išmokėtoms pagal 42 straipsnį.“; |
| --- | --- |

19)

39 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Baigdamas tarnybą tarnautojas, kaip apibrėžta 2 straipsnyje, turi teisę į senatvės pensiją, aktuarinio ekvivalento pervedimą ar išeitinę išmoką, kaip numatyta Tarnybos nuostatų V antraštinės dalies 3 skyriuje ir VIII priede. Jeigu tarnautojas turi teisę į senatvės pensiją, jo teisės į pensiją mažinamos proporcingai sumoms, išmokėtoms pagal 42 straipsnį.“;

| 20) | 42 straipsnio pirma pastraipa pakeičiama taip:
  „Laikantis sąlygų, kurias turi nustatyti 6 straipsnio pirmoje pastraipoje nurodyta institucija, tarnautojas gali paprašyti tos institucijos mokėti visas įmokas, kurias jis privalo mokėti, siekdamas įsigyti ar išlaikyti teises gauti pensiją savo kilmės šalyje.“; |
| --- | --- |

20)

42 straipsnio pirma pastraipa pakeičiama taip:

„Laikantis sąlygų, kurias turi nustatyti 6 straipsnio pirmoje pastraipoje nurodyta institucija, tarnautojas gali paprašyti tos institucijos mokėti visas įmokas, kurias jis privalo mokėti, siekdamas įsigyti ar išlaikyti teises gauti pensiją savo kilmės šalyje.“;

| 21) | 47 straipsnis pakeičiamas taip:
  „47 straipsnis
  Išskyrus tarnybos nutraukimą dėl mirties, laikinieji darbuotojai atleidžiami iš darbo:






  a) | mėnesio, kurį tarnautojas sulaukia 66 metų, pabaigoje arba, jeigu taikytina, pagal Tarnybos nuostatų 52 straipsnio antrąją ir trečiąją pastraipas nustatytą dieną; arba |
| --- | --- | --- |

21)

47 straipsnis pakeičiamas taip:

„47 straipsnis

Išskyrus tarnybos nutraukimą dėl mirties, laikinieji darbuotojai atleidžiami iš darbo:

a)

mėnesio, kurį tarnautojas sulaukia 66 metų, pabaigoje arba, jeigu taikytina, pagal Tarnybos nuostatų 52 straipsnio antrąją ir trečiąją pastraipas nustatytą dieną; arba

| b) | jeigu darbo sutartis sudaryta nustatytos trukmės laikotarpiui:






  i) | darbo sutartyje nustatytą datą; |
| --- | --- | --- |

b)

jeigu darbo sutartis sudaryta nustatytos trukmės laikotarpiui:

i)

darbo sutartyje nustatytą datą;

| ii) | pasibaigus sutartyje apibrėžtam įspėjimo laikotarpiui, kuriuo tarnautojui ar institucijai suteikiama galimybė sutartį nutraukti anksčiau. Įspėjimo terminas turi būti ne trumpesnis kaip vienas mėnuo, skaičiuojant vieną mėnesį už kiekvienus tarnybos metus, ir ne ilgesnis kaip trys mėnesiai. Laikiniesiems darbuotojams, kurių darbo sutartys buvo pratęstos, ilgiausias įspėjimo terminas yra šeši mėnesiai. Tačiau įspėjimo terminas negali būti pradėtas skaičiuoti nėštumo metu, jei pateikiama medicininė pažyma, motinystės atostogų arba laikinojo nedarbingumo atostogų metu, jei laikinojo nedarbingumo atostogos neužtrunka ilgiau kaip tris mėnesius. Be to, laikantis minėtų apribojimų šio termino skaičiavimas sustabdomas medicinine pažyma patvirtinto nėštumo, motinystės atostogų ar laikinojo nedarbingumo atostogų metu. Jeigu darbo sutartį nutraukia institucija, tarnautojas turi teisę gauti kompensaciją, lygią trečdaliui jo bazinio darbo užmokesčio laikotarpiu nuo tos dienos, kurią jis baigia eiti pareigas, iki tos dienos, kurią baigiasi jo darbo sutartis; |
| --- | --- |

ii)

pasibaigus sutartyje apibrėžtam įspėjimo laikotarpiui, kuriuo tarnautojui ar institucijai suteikiama galimybė sutartį nutraukti anksčiau. Įspėjimo terminas turi būti ne trumpesnis kaip vienas mėnuo, skaičiuojant vieną mėnesį už kiekvienus tarnybos metus, ir ne ilgesnis kaip trys mėnesiai. Laikiniesiems darbuotojams, kurių darbo sutartys buvo pratęstos, ilgiausias įspėjimo terminas yra šeši mėnesiai. Tačiau įspėjimo terminas negali būti pradėtas skaičiuoti nėštumo metu, jei pateikiama medicininė pažyma, motinystės atostogų arba laikinojo nedarbingumo atostogų metu, jei laikinojo nedarbingumo atostogos neužtrunka ilgiau kaip tris mėnesius. Be to, laikantis minėtų apribojimų šio termino skaičiavimas sustabdomas medicinine pažyma patvirtinto nėštumo, motinystės atostogų ar laikinojo nedarbingumo atostogų metu. Jeigu darbo sutartį nutraukia institucija, tarnautojas turi teisę gauti kompensaciją, lygią trečdaliui jo bazinio darbo užmokesčio laikotarpiu nuo tos dienos, kurią jis baigia eiti pareigas, iki tos dienos, kurią baigiasi jo darbo sutartis;

| iii) | jeigu tarnautojas nebeatitinka 12 straipsnio 2 dalies a punkte nustatytų sąlygų, atsižvelgus į galimybę pagal tą nuostatą padaryti išimtį. Jeigu išimtis nepadaroma, taikomas ii papunktyje nurodytas įspėjimo laikotarpis; arba |
| --- | --- |

iii)

jeigu tarnautojas nebeatitinka 12 straipsnio 2 dalies a punkte nustatytų sąlygų, atsižvelgus į galimybę pagal tą nuostatą padaryti išimtį. Jeigu išimtis nepadaroma, taikomas ii papunktyje nurodytas įspėjimo laikotarpis; arba

| c) | jeigu darbo sutartis sudaryta neapibrėžtos trukmės laikotarpiui:






  i) | pasibaigus sutartyje apibrėžtam įspėjimo laikotarpiui; įspėjimo laikotarpio trukmė negali būti mažesnė kaip vienas mėnuo už kiekvienus visus tarnybos metus, bet ne trumpesnė kaip trys mėnesiai ir ne ilgesnė kaip 10 mėnesių. Tačiau įspėjimo laikotarpis negali būti pradėtas skaičiuoti nėštumo metu, jei pateikiama medicininė pažyma, motinystės atostogų arba laikinojo nedarbingumo atostogų metu, jei tokios laikinojo nedarbingumo atostogos neužtrunka ilgiau kaip tris mėnesius. Be to, jo skaičiavimas laikinai sustabdomas pateikus medicininę pažymą patvirtinto nėštumo metu, motinystės atostogų ar laikinojo nedarbingumo atostogų metu, taikant pirmiau nustatytus terminus; arba |
| --- | --- | --- |

c)

jeigu darbo sutartis sudaryta neapibrėžtos trukmės laikotarpiui:

i)

pasibaigus sutartyje apibrėžtam įspėjimo laikotarpiui; įspėjimo laikotarpio trukmė negali būti mažesnė kaip vienas mėnuo už kiekvienus visus tarnybos metus, bet ne trumpesnė kaip trys mėnesiai ir ne ilgesnė kaip 10 mėnesių. Tačiau įspėjimo laikotarpis negali būti pradėtas skaičiuoti nėštumo metu, jei pateikiama medicininė pažyma, motinystės atostogų arba laikinojo nedarbingumo atostogų metu, jei tokios laikinojo nedarbingumo atostogos neužtrunka ilgiau kaip tris mėnesius. Be to, jo skaičiavimas laikinai sustabdomas pateikus medicininę pažymą patvirtinto nėštumo metu, motinystės atostogų ar laikinojo nedarbingumo atostogų metu, taikant pirmiau nustatytus terminus; arba

| ii) | jeigu tarnautojas nebeatitinka 12 straipsnio 2 dalies a punkte nustatytų sąlygų, atsižvelgus į galimybę pagal tą nuostatą padaryti išimtį. Jeigu išimtis nepadaroma, taikomas i papunktyje nurodytas įspėjimo laikotarpis.“; |
| --- | --- |

ii)

jeigu tarnautojas nebeatitinka 12 straipsnio 2 dalies a punkte nustatytų sąlygų, atsižvelgus į galimybę pagal tą nuostatą padaryti išimtį. Jeigu išimtis nepadaroma, taikomas i papunktyje nurodytas įspėjimo laikotarpis.“;

| 22) | įterpiamas šis straipsnis:
  „48a straipsnis
  Kiekvienu atitinkamos Parlamento kadencijos laikotarpiu daugiausia penkiems vyresniesiems Europos Parlamento frakcijų AD 15 arba AD 16 lygio laikiniesiems darbuotojams pagal analogiją gali būti taikomas Tarnybos nuostatų 50 straipsnis, jeigu jie yra 55 metų amžiaus, Europos institucijose dirba jau dvidešimt metų ir turi bent 2,5 metų paskutinio lygio, kuriam buvo priskirti, darbo stažą.“; |
| --- | --- |

22)

įterpiamas šis straipsnis:

„48a straipsnis

Kiekvienu atitinkamos Parlamento kadencijos laikotarpiu daugiausia penkiems vyresniesiems Europos Parlamento frakcijų AD 15 arba AD 16 lygio laikiniesiems darbuotojams pagal analogiją gali būti taikomas Tarnybos nuostatų 50 straipsnis, jeigu jie yra 55 metų amžiaus, Europos institucijose dirba jau dvidešimt metų ir turi bent 2,5 metų paskutinio lygio, kuriam buvo priskirti, darbo stažą.“;

| 23) | 50c straipsnio 2 dalis išbraukiama; |
| --- | --- |

23)

50c straipsnio 2 dalis išbraukiama;

| 24) | II antraštinė dalis papildoma šiuo skyriumi:
  „11   SKYRIUS

  SPECIALIOSIOS NUOSTATOS, TAIKOMOS 2 STRAIPSNIO F PUNKTE NURODYTIEMS LAIKINIESIEMS DARBUOTOJAMS

  51 straipsnis
  Pagal analogiją 2 straipsnio f punkte nurodytiems laikiniesiems darbuotojams taikomas Tarnybos nuostatų 37 straipsnis, išskyrus pirmos pastraipos b punktą, ir 38 straipsnis.
  52 straipsnis
  Nukrypstant nuo 17 straipsnio trečios pastraipos, 2 straipsnio f punkte nurodytiems laikiniesiems darbuotojams, su kuriais sudaryta neterminuota sutartis, gali būti neatsižvelgiant į tarnybos stažą suteikiamos nemokamos atostogos ne ilgesniam nei vienų metų laikotarpiui.
  Visa tokių atostogų trukmė negali viršyti dvylikos metų per visą darbuotojo karjerą.
  Į laikinojo darbuotojo užimamą pareigybę gali būti įdarbintas kitas asmuo.
  Pasibaigus laikinojo darbuotojo atostogoms, jis turi būti grąžintas į pirmąją laisvą jo pareigų grupės jo lygį atitinkančią pareigybę, jei jis atitinka tai pareigybei keliamus reikalavimus. Pareigūnui atsisakius siūlomos pareigybės, jam paliekama teisė būti grąžintam į kitą atsiradusią laisvą jo pareigų grupės jo lygį atitinkančią pareigybę, jei jis atitinka tai pareigybei keliamus reikalavimus; pareigūnui antrą kartą atsisakius pareigybės, institucija gali atleisti jį iš darbo be įspėjimo. Kol pareigūnas faktiškai nėra grąžintas į atitinkamas pareigas ar komandiruotas, jis laikomas išėjusiu nemokamų atostogų dėl asmeninių priežasčių.
  53 straipsnis
  2 straipsnio f punkte nurodyti laikinieji darbuotojai įdarbinami pagal vienos arba daugiau agentūrų rengiamą atrankos procedūrą. Europos personalo atrankos tarnyba, gavusi atitinkamos agentūros arba agentūrų prašymą, teikia agentūroms pagalbą, visų pirma nustatydama egzaminų turinį ir rengdama atrankos procedūras. Europos personalo atrankos tarnyba užtikrina, kad atrankos tvarka būtų skaidri.
  Pagal išorės atrankos procedūrą 2 straipsnio f punkte nurodyti laikinieji darbuotojai įdarbinami tik į SC 1–SC 2, AST 1–AST 4 ar AD 5–AD 8 lygius. Tačiau, kai reikia, ir tinkamai pagrįstais atvejais agentūra gali leisti įdarbinti į AD 9, AD 10, AD 11 arba išimtiniais atvejais į AD 12 lygį, kai pareigos susijusios su atitinkama atsakomybe, laikantis patvirtinto pareigybių sąrašo. Bendras į AD 9–AD 12 lygius įdarbintų darbuotojų skaičius agentūroje neviršija 20 % bendro laikinųjų darbuotojų, įdarbintų į AD pareigų grupę, skaičiaus, apskaičiuoto per penkerių metų tęstinį laikotarpį.
  54 straipsnis
  Į kitą aukštesnį lygį atrenkami tik tie 2 straipsnio f punkte nurodyti laikinieji darbuotojai, kurie savo lygyje išdirbo ne mažiau kaip dvejus metus, apsvarsčius tokių laikinųjų darbuotojų lyginamuosius nuopelnus ir išnagrinėjus ataskaitas apie juos. Pagal analogiją taikomas Tarnybos nuostatų 45 straipsnio 1 dalies paskutinis sakinys ir 45 straipsnio 2 dalis. Negalima viršyti vidutinės karjeros lygiavertiškumo daugiklių, pareigūnams nustatytų Tarnybos nuostatų I priedo B skirsnyje.
  Pagal Tarnybos nuostatų 110 straipsnį kiekviena agentūra priima bendrąsias šio straipsnio įgyvendinimo nuostatas.
  55 straipsnis
  Kai 2 straipsnio f punkte nurodytas laikinasis darbuotojas po vidaus paskelbimo apie pareigybę perkeliamas į naują jo pareigų grupės pareigybę, jis nepaskiriamas į žemesnį negu jo ankstesnės pareigybės lygį ar pakopą, jeigu jo pareigybė yra viename iš lygių, nurodytų pranešime apie laisvą darbo vietą.
  Tos pačios nuostatos pagal analogiją taikomos ir tada, kai toks laikinasis darbuotojas su agentūra sudaro naują darbo sutartį tuojau po to, kai baigiasi ankstesnė jo sutartis su kita agentūra.
  56 straipsnis
  Pagal Tarnybos nuostatų 110 straipsnio 2 dalį kiekviena agentūra priima bendrąsias nuostatas dėl 2 straipsnio f punkte nurodytų laikinųjų darbuotojų įdarbinimo ir darbo tvarkos.“; |
| --- | --- |

24)

II antraštinė dalis papildoma šiuo skyriumi:

„11   SKYRIUS

SPECIALIOSIOS NUOSTATOS, TAIKOMOS 2 STRAIPSNIO F PUNKTE NURODYTIEMS LAIKINIESIEMS DARBUOTOJAMS

SPECIALIOSIOS NUOSTATOS, TAIKOMOS 2 STRAIPSNIO F PUNKTE NURODYTIEMS LAIKINIESIEMS DARBUOTOJAMS

51 straipsnis

Pagal analogiją 2 straipsnio f punkte nurodytiems laikiniesiems darbuotojams taikomas Tarnybos nuostatų 37 straipsnis, išskyrus pirmos pastraipos b punktą, ir 38 straipsnis.

52 straipsnis

Nukrypstant nuo 17 straipsnio trečios pastraipos, 2 straipsnio f punkte nurodytiems laikiniesiems darbuotojams, su kuriais sudaryta neterminuota sutartis, gali būti neatsižvelgiant į tarnybos stažą suteikiamos nemokamos atostogos ne ilgesniam nei vienų metų laikotarpiui.

Visa tokių atostogų trukmė negali viršyti dvylikos metų per visą darbuotojo karjerą.

Į laikinojo darbuotojo užimamą pareigybę gali būti įdarbintas kitas asmuo.

Pasibaigus laikinojo darbuotojo atostogoms, jis turi būti grąžintas į pirmąją laisvą jo pareigų grupės jo lygį atitinkančią pareigybę, jei jis atitinka tai pareigybei keliamus reikalavimus. Pareigūnui atsisakius siūlomos pareigybės, jam paliekama teisė būti grąžintam į kitą atsiradusią laisvą jo pareigų grupės jo lygį atitinkančią pareigybę, jei jis atitinka tai pareigybei keliamus reikalavimus; pareigūnui antrą kartą atsisakius pareigybės, institucija gali atleisti jį iš darbo be įspėjimo. Kol pareigūnas faktiškai nėra grąžintas į atitinkamas pareigas ar komandiruotas, jis laikomas išėjusiu nemokamų atostogų dėl asmeninių priežasčių.

53 straipsnis

2 straipsnio f punkte nurodyti laikinieji darbuotojai įdarbinami pagal vienos arba daugiau agentūrų rengiamą atrankos procedūrą. Europos personalo atrankos tarnyba, gavusi atitinkamos agentūros arba agentūrų prašymą, teikia agentūroms pagalbą, visų pirma nustatydama egzaminų turinį ir rengdama atrankos procedūras. Europos personalo atrankos tarnyba užtikrina, kad atrankos tvarka būtų skaidri.

Pagal išorės atrankos procedūrą 2 straipsnio f punkte nurodyti laikinieji darbuotojai įdarbinami tik į SC 1–SC 2, AST 1–AST 4 ar AD 5–AD 8 lygius. Tačiau, kai reikia, ir tinkamai pagrįstais atvejais agentūra gali leisti įdarbinti į AD 9, AD 10, AD 11 arba išimtiniais atvejais į AD 12 lygį, kai pareigos susijusios su atitinkama atsakomybe, laikantis patvirtinto pareigybių sąrašo. Bendras į AD 9–AD 12 lygius įdarbintų darbuotojų skaičius agentūroje neviršija 20 % bendro laikinųjų darbuotojų, įdarbintų į AD pareigų grupę, skaičiaus, apskaičiuoto per penkerių metų tęstinį laikotarpį.

54 straipsnis

Į kitą aukštesnį lygį atrenkami tik tie 2 straipsnio f punkte nurodyti laikinieji darbuotojai, kurie savo lygyje išdirbo ne mažiau kaip dvejus metus, apsvarsčius tokių laikinųjų darbuotojų lyginamuosius nuopelnus ir išnagrinėjus ataskaitas apie juos. Pagal analogiją taikomas Tarnybos nuostatų 45 straipsnio 1 dalies paskutinis sakinys ir 45 straipsnio 2 dalis. Negalima viršyti vidutinės karjeros lygiavertiškumo daugiklių, pareigūnams nustatytų Tarnybos nuostatų I priedo B skirsnyje.

Pagal Tarnybos nuostatų 110 straipsnį kiekviena agentūra priima bendrąsias šio straipsnio įgyvendinimo nuostatas.

55 straipsnis

Kai 2 straipsnio f punkte nurodytas laikinasis darbuotojas po vidaus paskelbimo apie pareigybę perkeliamas į naują jo pareigų grupės pareigybę, jis nepaskiriamas į žemesnį negu jo ankstesnės pareigybės lygį ar pakopą, jeigu jo pareigybė yra viename iš lygių, nurodytų pranešime apie laisvą darbo vietą.

Tos pačios nuostatos pagal analogiją taikomos ir tada, kai toks laikinasis darbuotojas su agentūra sudaro naują darbo sutartį tuojau po to, kai baigiasi ankstesnė jo sutartis su kita agentūra.

56 straipsnis

Pagal Tarnybos nuostatų 110 straipsnio 2 dalį kiekviena agentūra priima bendrąsias nuostatas dėl 2 straipsnio f punkte nurodytų laikinųjų darbuotojų įdarbinimo ir darbo tvarkos.“;

| 25) | III antraštinė dalis išbraukiama; |
| --- | --- |

25)

III antraštinė dalis išbraukiama;

| 26) | 79 straipsnio 2 dalyje žodžiai „Kiekviena institucija“ pakeičiami žodžiais „6 straipsnio pirmojoje pastraipoje nurodyta institucija“; |
| --- | --- |

26)

79 straipsnio 2 dalyje žodžiai „Kiekviena institucija“ pakeičiami žodžiais „6 straipsnio pirmojoje pastraipoje nurodyta institucija“;

| 27) | 80 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Remdamasi šia lentele, 3a straipsnyje nurodytos kiekvienos institucijos, agentūros ar įstaigos institucija, nurodyta 6 straipsnio pirmojoje pastraipoje, pasitarusi su Tarnybos nuostatų komitetu, išsamiau apibrėžia kiekvienai darbo rūšiai priskiriamus įgaliojimus.“; |
| --- | --- | --- |

27)

80 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Remdamasi šia lentele, 3a straipsnyje nurodytos kiekvienos institucijos, agentūros ar įstaigos institucija, nurodyta 6 straipsnio pirmojoje pastraipoje, pasitarusi su Tarnybos nuostatų komitetu, išsamiau apibrėžia kiekvienai darbo rūšiai priskiriamus įgaliojimus.“;

| b) | 4 dalis pakeičiama taip:
  „4.   Pagal analogiją taikomi Tarnybos nuostatų 1d ir 1e straipsniai.“; |
| --- | --- |

b)

4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Pagal analogiją taikomi Tarnybos nuostatų 1d ir 1e straipsniai.“;

| 28) | 82 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 6 dalyje žodžiai „Kiekviena institucija“ pakeičiami žodžiais „6 straipsnio pirmojoje pastraipoje nurodyta institucija“; |
| --- | --- | --- |

28)

82 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

6 dalyje žodžiai „Kiekviena institucija“ pakeičiami žodžiais „6 straipsnio pirmojoje pastraipoje nurodyta institucija“;

| b) | papildoma šia dalimi:
  „7.   II, III ir IV pareigų grupėse dirbantiems sutartininkams gali būti leista dalyvauti vidaus konkursuose tik išdirbus institucijoje trejus metus. II pareigų grupėje dirbantys sutartininkai gali dalyvauti tik konkursuose į SC 1–SC 2 lygius, III pareigų grupėje dirbantys sutartininkai – konkursuose į AST 1–AST 2 lygius, o IV pareigų grupėje dirbantys sutartininkai – konkursuose į AST 1–AST 4 arba AD 5–AD 6 lygius. Į bet kurio iš tų lygių laisvas darbo vietas paskirtų kandidatų bendras skaičius turi neviršyti 5 % viso į tas pareigų grupes pagal Tarnybos nuostatų 30 straipsnio antrą pastraipą paskirtų darbuotojų skaičiaus per metus.“; |
| --- | --- |

b)

papildoma šia dalimi:

„7.   II, III ir IV pareigų grupėse dirbantiems sutartininkams gali būti leista dalyvauti vidaus konkursuose tik išdirbus institucijoje trejus metus. II pareigų grupėje dirbantys sutartininkai gali dalyvauti tik konkursuose į SC 1–SC 2 lygius, III pareigų grupėje dirbantys sutartininkai – konkursuose į AST 1–AST 2 lygius, o IV pareigų grupėje dirbantys sutartininkai – konkursuose į AST 1–AST 4 arba AD 5–AD 6 lygius. Į bet kurio iš tų lygių laisvas darbo vietas paskirtų kandidatų bendras skaičius turi neviršyti 5 % viso į tas pareigų grupes pagal Tarnybos nuostatų 30 straipsnio antrą pastraipą paskirtų darbuotojų skaičiaus per metus.“;

| 29) | 84 straipsnis pakeičiamas taip:
  „84 straipsnis
  1.   Sutartininko, kurio darbo sutartis sudaryta ne mažiau kaip vieniems metams, bandomasis laikotarpis trunka pirmuosius šešis jo darbo mėnesius, jeigu jo pareigų grupė I, arba pirmuosius devynis mėnesius, jeigu jo pareigų grupė kita.
  Jeigu per savo bandomąjį laikotarpį sutartininkas nenutrūkstamu bent vieno mėnesio laikotarpiu negali atlikti savo pareigų dėl ligos, motinystės atostogų pagal Tarnybos nuostatų 58 straipsnį ar nelaimingo atsitikimo, 6 straipsnio pirmojoje pastraipoje nurodyta institucija gali atitinkamą laiką pratęsti jo bandomąjį laikotarpį. Visas bandomasis laikotarpis jokiomis aplinkybėmis negali būti ilgesnis kaip 15 mėnesių.
  2.   Ataskaita apie sutartininką parengiama bet kuriuo metu iki bandomojo laikotarpio pabaigos, jeigu matyti, kad jo darbas yra akivaizdžiai nepakankamo lygio.
  Atitinkamas asmuo supažindinamas su ta ataskaita ir turi teisę per aštuonias darbo dienas raštu pateikti savo pastabas. Ataskaitą ir pastabas tiesioginis sutartininko viršininkas nedelsdamas perduoda 6 straipsnio pirmoje pastraipoje nurodytai institucijai. Remdamasi ataskaita, 6 straipsnio pirmojoje pastraipoje nurodyta institucija gali nuspręsti atleisti sutartininką bandomajam laikotarpiui nepasibaigus, įspėjusi jį prieš vieną mėnesį, arba likusiam bandomojo laikotarpio laikui paskirti sutartininką į kitą skyrių.
  3.   Likus ne mažiau kaip mėnesiui iki bandomojo laikotarpio pabaigos parengiama ataskaita apie sutartininko sugebėjimus atlikti jo etatui priskirtas pareigas ir apie jo darbo našumą bei jo elgesį tarnyboje. Sutartininkas supažindinamas su ta ataskaita ir turi teisę per aštuonias darbo dienas raštu pateikti savo pastabas.
  Jei ataskaitoje rekomenduojama asmenį atleisti arba, išimtiniais atvejais, pratęsti bandomąjį laikotarpį pagal 1 dalį, ataskaitą ir pastabas tiesioginis sutartininko viršininkas nedelsdamas perduoda 6 straipsnio pirmoje pastraipoje nurodytai institucijai.
  Sutartininkas, kurio darbas arba elgesys neatitiko nuolatiniam darbui tose pareigose keliamų reikalavimų, yra atleidžiamas.
  Galutinis sprendimas priimamas remiantis šioje dalyje nurodyta ataskaita ir 6 straipsnio pirmojoje pastraipoje nurodytos institucijos turima informacija apie sutartininko elgesį pagal Tarnybos nuostatų II antraštinę dalį.
  4.   Atleistas sutartininkas turi teisę į vieno trečdalio jo bazinės mėnesinio darbo užmokesčio dydžio kompensaciją už kiekvieną ištarnautą bandomojo laikotarpio mėnesį.“; |
| --- | --- |

29)

84 straipsnis pakeičiamas taip:

„84 straipsnis

1.   Sutartininko, kurio darbo sutartis sudaryta ne mažiau kaip vieniems metams, bandomasis laikotarpis trunka pirmuosius šešis jo darbo mėnesius, jeigu jo pareigų grupė I, arba pirmuosius devynis mėnesius, jeigu jo pareigų grupė kita.

Jeigu per savo bandomąjį laikotarpį sutartininkas nenutrūkstamu bent vieno mėnesio laikotarpiu negali atlikti savo pareigų dėl ligos, motinystės atostogų pagal Tarnybos nuostatų 58 straipsnį ar nelaimingo atsitikimo, 6 straipsnio pirmojoje pastraipoje nurodyta institucija gali atitinkamą laiką pratęsti jo bandomąjį laikotarpį. Visas bandomasis laikotarpis jokiomis aplinkybėmis negali būti ilgesnis kaip 15 mėnesių.

2.   Ataskaita apie sutartininką parengiama bet kuriuo metu iki bandomojo laikotarpio pabaigos, jeigu matyti, kad jo darbas yra akivaizdžiai nepakankamo lygio.

Atitinkamas asmuo supažindinamas su ta ataskaita ir turi teisę per aštuonias darbo dienas raštu pateikti savo pastabas. Ataskaitą ir pastabas tiesioginis sutartininko viršininkas nedelsdamas perduoda 6 straipsnio pirmoje pastraipoje nurodytai institucijai. Remdamasi ataskaita, 6 straipsnio pirmojoje pastraipoje nurodyta institucija gali nuspręsti atleisti sutartininką bandomajam laikotarpiui nepasibaigus, įspėjusi jį prieš vieną mėnesį, arba likusiam bandomojo laikotarpio laikui paskirti sutartininką į kitą skyrių.

3.   Likus ne mažiau kaip mėnesiui iki bandomojo laikotarpio pabaigos parengiama ataskaita apie sutartininko sugebėjimus atlikti jo etatui priskirtas pareigas ir apie jo darbo našumą bei jo elgesį tarnyboje. Sutartininkas supažindinamas su ta ataskaita ir turi teisę per aštuonias darbo dienas raštu pateikti savo pastabas.

Jei ataskaitoje rekomenduojama asmenį atleisti arba, išimtiniais atvejais, pratęsti bandomąjį laikotarpį pagal 1 dalį, ataskaitą ir pastabas tiesioginis sutartininko viršininkas nedelsdamas perduoda 6 straipsnio pirmoje pastraipoje nurodytai institucijai.

Sutartininkas, kurio darbas arba elgesys neatitiko nuolatiniam darbui tose pareigose keliamų reikalavimų, yra atleidžiamas.

Galutinis sprendimas priimamas remiantis šioje dalyje nurodyta ataskaita ir 6 straipsnio pirmojoje pastraipoje nurodytos institucijos turima informacija apie sutartininko elgesį pagal Tarnybos nuostatų II antraštinę dalį.

4.   Atleistas sutartininkas turi teisę į vieno trečdalio jo bazinės mėnesinio darbo užmokesčio dydžio kompensaciją už kiekvieną ištarnautą bandomojo laikotarpio mėnesį.“;

| 30) | 85 straipsnio 3 dalyje žodžiai „EB sutarties 314 straipsnyje“ pakeičiami žodžiais „Europos Sąjungos sutarties 55 straipsnio 1 dalyje“; |
| --- | --- |

30)

85 straipsnio 3 dalyje žodžiai „EB sutarties 314 straipsnyje“ pakeičiami žodžiais „Europos Sąjungos sutarties 55 straipsnio 1 dalyje“;

| 31) | 86 straipsnio 1 dalis iš dalies keičiama taip:






  a) | antra pastraipa papildoma šiuo sakiniu:
  „Tačiau pagal analogiją 1 lygio pareigose įdarbintam sutartininkui taikoma Tarnybos nuostatų 32 straipsnio antra pastraipa.“; |
| --- | --- | --- |

31)

86 straipsnio 1 dalis iš dalies keičiama taip:

a)

antra pastraipa papildoma šiuo sakiniu:

„Tačiau pagal analogiją 1 lygio pareigose įdarbintam sutartininkui taikoma Tarnybos nuostatų 32 straipsnio antra pastraipa.“;

| b) | papildoma šia pastraipa:
  „Šiai daliai įgyvendinti pagal Tarnybos nuostatų 110 straipsnį priimamos bendrosios įgyvendinimo nuostatos.“; |
| --- | --- |

b)

papildoma šia pastraipa:

„Šiai daliai įgyvendinti pagal Tarnybos nuostatų 110 straipsnį priimamos bendrosios įgyvendinimo nuostatos.“;

| 32) | 88 straipsnio pirmosios pastraipos b punkte žodžiai „trejų metų“ pakeičiami žodžiais „šešerių metų“; |
| --- | --- |

32)

88 straipsnio pirmosios pastraipos b punkte žodžiai „trejų metų“ pakeičiami žodžiais „šešerių metų“;

| 33) | 91 straipsnis pakeičiamas taip:
  „91 straipsnis
  Pagal analogiją taikomi 16–18 straipsniai.
  Sutartininkams pagal analogiją netaikomas Tarnybos nuostatų 55 straipsnio 4 dalies antrasis sakinys.
  Už viršvalandžius, kuriuos sutartininkai dirbo III ir IV pareigų grupėse, nėra mokama.
  Tarnybos nuostatų VI priede numatytomis sąlygomis I ir II pareigų grupių sutartininkai už dirbtus viršvalandžius turi teisę į kompensuojamąsias atostogas arba atlyginimą, kai tarnybos reikalavimuose nenumatytos kompensuojamosios atostogos du mėnesius, einančius po to, kurį buvo dirbami viršvalandžiai.“; |
| --- | --- |

33)

91 straipsnis pakeičiamas taip:

„91 straipsnis

Pagal analogiją taikomi 16–18 straipsniai.

Sutartininkams pagal analogiją netaikomas Tarnybos nuostatų 55 straipsnio 4 dalies antrasis sakinys.

Už viršvalandžius, kuriuos sutartininkai dirbo III ir IV pareigų grupėse, nėra mokama.

Tarnybos nuostatų VI priede numatytomis sąlygomis I ir II pareigų grupių sutartininkai už dirbtus viršvalandžius turi teisę į kompensuojamąsias atostogas arba atlyginimą, kai tarnybos reikalavimuose nenumatytos kompensuojamosios atostogos du mėnesius, einančius po to, kurį buvo dirbami viršvalandžiai.“;

| 34) | 95 straipsnyje žodžiai „63 metų“ pakeičiami žodžiais „pensinis amžius“; |
| --- | --- |

34)

95 straipsnyje žodžiai „63 metų“ pakeičiami žodžiais „pensinis amžius“;

| 35) | 96 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 3 dalyje žodis „patikslinus“ pakeičiamas žodžiu „atnaujinus“; |
| --- | --- | --- |

35)

96 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

3 dalyje žodis „patikslinus“ pakeičiamas žodžiu „atnaujinus“;

| b) | 11 dalis pakeičiama taip:
  „11.   Kas dvejus metus Komisija teikia ataskaitą apie nedarbo draudimo sistemos finansinę padėtį. Nepriklausomai nuo tos ataskaitos, Komisija gali deleguotaisiais aktais pagal Tarnybos nuostatų 111 ir 112 straipsnius patikslinti 7 dalyje numatytas įmokas, jei to reikia sistemos pusiausvyrai palaikyti.“; |
| --- | --- |

b)

11 dalis pakeičiama taip:

„11.   Kas dvejus metus Komisija teikia ataskaitą apie nedarbo draudimo sistemos finansinę padėtį. Nepriklausomai nuo tos ataskaitos, Komisija gali deleguotaisiais aktais pagal Tarnybos nuostatų 111 ir 112 straipsnius patikslinti 7 dalyje numatytas įmokas, jei to reikia sistemos pusiausvyrai palaikyti.“;

| 36) | 101 straipsnio 1 dalies antros pastraipos antrajame sakinyje žodžiai „65 metų“ pakeičiami žodžiais „66 metų“; |
| --- | --- |

36)

101 straipsnio 1 dalies antros pastraipos antrajame sakinyje žodžiai „65 metų“ pakeičiami žodžiais „66 metų“;

| 37) | 103 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Mirus invalidumo pašalpą gavusiam buvusiam sutartininkui arba senatvės pensiją gavusiam buvusiam sutartininkui arba iš tarnybos prieš pensinį amžių išėjusiam ir atidėti senatvės pensijos mokėjimą iki pirmos kalendorinio mėnesio, einančio po to mėnesio, kurį jam sukanka pensinis amžius, dienos, prašiusiam buvusiam sutartininkui Tarnybos nuostatų VIII priedo 4 skyriuje nurodyti asmenys, susiję su mirusiu buvusiu sutartininku, turi teisę į tame priede numatytą maitintojo netekimo pensiją.“; |
| --- | --- | --- |

37)

103 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Mirus invalidumo pašalpą gavusiam buvusiam sutartininkui arba senatvės pensiją gavusiam buvusiam sutartininkui arba iš tarnybos prieš pensinį amžių išėjusiam ir atidėti senatvės pensijos mokėjimą iki pirmos kalendorinio mėnesio, einančio po to mėnesio, kurį jam sukanka pensinis amžius, dienos, prašiusiam buvusiam sutartininkui Tarnybos nuostatų VIII priedo 4 skyriuje nurodyti asmenys, susiję su mirusiu buvusiu sutartininku, turi teisę į tame priede numatytą maitintojo netekimo pensiją.“;

| b) | 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Kai sutartininko ar invalidumo pašalpą gavusio buvusio sutartininko arba senatvės pensiją gaunančio buvusio sutartininko ar buvusio sutartininko, kuris baigė tarnybą prieš pensinį amžių ir prašiusio atidėti jo senatvės pensijos mokėjimą iki pirmos kalendorinio mėnesio, einančio po to mėnesio, kurį jam sukanka pensinis amžius, dienos, buvimo vieta nežinoma ilgiau kaip vienus metus, Tarnybos nuostatų VIII priedo 5 ir 6 skyrių nuostatos dėl laikinųjų pensijų pagal analogiją taikomos jo sutuoktiniui ir jo išlaikytiniais pripažintiems asmenims.“; |
| --- | --- |

b)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Kai sutartininko ar invalidumo pašalpą gavusio buvusio sutartininko arba senatvės pensiją gaunančio buvusio sutartininko ar buvusio sutartininko, kuris baigė tarnybą prieš pensinį amžių ir prašiusio atidėti jo senatvės pensijos mokėjimą iki pirmos kalendorinio mėnesio, einančio po to mėnesio, kurį jam sukanka pensinis amžius, dienos, buvimo vieta nežinoma ilgiau kaip vienus metus, Tarnybos nuostatų VIII priedo 5 ir 6 skyrių nuostatos dėl laikinųjų pensijų pagal analogiją taikomos jo sutuoktiniui ir jo išlaikytiniais pripažintiems asmenims.“;

| 38) | 106 straipsnio 4 dalyje žodžiai „63 metų“ pakeičiami žodžiais „pensinis amžius“; |
| --- | --- |

38)

106 straipsnio 4 dalyje žodžiai „63 metų“ pakeičiami žodžiais „pensinis amžius“;

| 39) | 120 straipsnyje žodžiai „kiekviena institucija“ pakeičiami žodžiais „6 straipsnio pirmojoje pastraipoje nurodyta institucija“; |
| --- | --- |

39)

120 straipsnyje žodžiai „kiekviena institucija“ pakeičiami žodžiais „6 straipsnio pirmojoje pastraipoje nurodyta institucija“;

| 40) | įterpiamas šis straipsnis:
  „132a straipsnis
  Vadovaujantis įgyvendinimo priemonėmis, nurodytomis 125 straipsnio 1 dalyje, ir esant atitinkamo (-ų) Parlamento nario (-ių), kuriam (-iems) jie dirba, prašymui, akredituotiems Europos Parlamento narių padėjėjams vieną kartą iš atitinkamo Parlamento nario padėjėjų išmokos gali būti sumokėta arba įsikūrimo, arba persikėlimo išmoka, remiantis įrodymais, kad gyvenamosios vietos pakeitimas buvo būtinas. Išmokos dydis neviršija padėjėjo vieno mėnesio bazinio darbo užmokesčio dydžio.“; |
| --- | --- |

40)

įterpiamas šis straipsnis:

„132a straipsnis

Vadovaujantis įgyvendinimo priemonėmis, nurodytomis 125 straipsnio 1 dalyje, ir esant atitinkamo (-ų) Parlamento nario (-ių), kuriam (-iems) jie dirba, prašymui, akredituotiems Europos Parlamento narių padėjėjams vieną kartą iš atitinkamo Parlamento nario padėjėjų išmokos gali būti sumokėta arba įsikūrimo, arba persikėlimo išmoka, remiantis įrodymais, kad gyvenamosios vietos pakeitimas buvo būtinas. Išmokos dydis neviršija padėjėjo vieno mėnesio bazinio darbo užmokesčio dydžio.“;

| 41) | 139 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis iš dalies keičiama taip:






  i) | b punktas pakeičiamas taip:






  „b) | mėnesio, kurį akredituotas Europos Parlamento nario padėjėjas sulaukia 66 metų, pabaigoje arba išimties tvarka – pagal Tarnybos nuostatų 52 straipsnio antroje ir trečioje pastraipose nustatytą dieną;“; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

41)

139 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis iš dalies keičiama taip:

i)

b punktas pakeičiamas taip:

„b)

mėnesio, kurį akredituotas Europos Parlamento nario padėjėjas sulaukia 66 metų, pabaigoje arba išimties tvarka – pagal Tarnybos nuostatų 52 straipsnio antroje ir trečioje pastraipose nustatytą dieną;“;

| ii) | d punktas pakeičiamas taip:






  „d) | atsižvelgiant į tai, kad Europos Parlamento nario ir akredituoto Europos Parlamento nario padėjėjo profesiniai santykiai grindžiami pasitikėjimu, pasibaigus sutartyje numatytam įspėjimo terminui, per kurį akredituotam Europos Parlamento nario padėjėjui ar Europos Parlamentui, veikiančiam Europos Parlamento nario (-ių), kuriam (-iems) padėti buvo įdarbintas akredituotas Europos Parlamento nario padėjėjas, pavedimu, suteikiama teisė nutraukti sutartį nepasibaigus jos galiojimo terminui. Įspėjimo terminas turi būti ne trumpesnis kaip vienas mėnuo, skaičiuojant vieną mėnesį už kiekvienus tarnybos metus, ir ne ilgesnis kaip trys mėnesiai. Tačiau įspėjimo terminas negali būti pradėtas skaičiuoti nėštumo metu, jei pateikiama medicininė pažyma, motinystės atostogų arba laikinojo nedarbingumo atostogų metu, jei laikinojo nedarbingumo atostogos neužtrunka ilgiau kaip tris mėnesius. Be to, laikantis minėtų apribojimų šio termino skaičiavimas sustabdomas medicinine pažyma patvirtinto nėštumo, motinystės atostogų ar laikinojo nedarbingumo atostogų metu;“; |
| --- | --- | --- |

ii)

d punktas pakeičiamas taip:

„d)

atsižvelgiant į tai, kad Europos Parlamento nario ir akredituoto Europos Parlamento nario padėjėjo profesiniai santykiai grindžiami pasitikėjimu, pasibaigus sutartyje numatytam įspėjimo terminui, per kurį akredituotam Europos Parlamento nario padėjėjui ar Europos Parlamentui, veikiančiam Europos Parlamento nario (-ių), kuriam (-iems) padėti buvo įdarbintas akredituotas Europos Parlamento nario padėjėjas, pavedimu, suteikiama teisė nutraukti sutartį nepasibaigus jos galiojimo terminui. Įspėjimo terminas turi būti ne trumpesnis kaip vienas mėnuo, skaičiuojant vieną mėnesį už kiekvienus tarnybos metus, ir ne ilgesnis kaip trys mėnesiai. Tačiau įspėjimo terminas negali būti pradėtas skaičiuoti nėštumo metu, jei pateikiama medicininė pažyma, motinystės atostogų arba laikinojo nedarbingumo atostogų metu, jei laikinojo nedarbingumo atostogos neužtrunka ilgiau kaip tris mėnesius. Be to, laikantis minėtų apribojimų šio termino skaičiavimas sustabdomas medicinine pažyma patvirtinto nėštumo, motinystės atostogų ar laikinojo nedarbingumo atostogų metu;“;

| b) | įterpiama ši dalis:
  „3a.   Pagal 125 straipsnio 1 dalyje nurodytas įgyvendinimo priemones numatoma taikinimo procedūra, taikoma prieš nutraukiant akredituoto Parlamento nario padėjėjo darbo sutartį Europos Parlamento nario (-ių), kuriam (-iems) padėti buvo įdarbintas akredituotas Parlamento nario padėjėjas, arba atitinkamo Parlamento nario padėjėjo prašymu remiantis 1 dalies d punktu ir 3 dalimi.“; |
| --- | --- |

b)

įterpiama ši dalis:

„3a.   Pagal 125 straipsnio 1 dalyje nurodytas įgyvendinimo priemones numatoma taikinimo procedūra, taikoma prieš nutraukiant akredituoto Parlamento nario padėjėjo darbo sutartį Europos Parlamento nario (-ių), kuriam (-iems) padėti buvo įdarbintas akredituotas Parlamento nario padėjėjas, arba atitinkamo Parlamento nario padėjėjo prašymu remiantis 1 dalies d punktu ir 3 dalimi.“;

| 42) | 141 straipsnyje žodžiai „kiekviena institucija“ pakeičiami žodžiais „6 straipsnio pirmojoje pastraipoje nurodyta institucija“; |
| --- | --- |

42)

141 straipsnyje žodžiai „kiekviena institucija“ pakeičiami žodžiais „6 straipsnio pirmojoje pastraipoje nurodyta institucija“;

| 43) | papildoma šiuo straipsniu:
  „142a straipsnis
  Ne vėliau kaip 2020 m. gruodžio 31 d. Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą, kurioje įvertinamas šių Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų veikimas.“; |
| --- | --- |

43)

papildoma šiuo straipsniu:

„142a straipsnis

Ne vėliau kaip 2020 m. gruodžio 31 d. Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą, kurioje įvertinamas šių Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų veikimas.“;

| 44) | priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 straipsnio 1 dalis papildoma šiais sakiniais:
  „Kitiems tarnautojams, kurie 2013 m. gruodžio 31 d. yra įdarbinti, pagal analogiją taikomi šio priedo 21 straipsnis, 22 straipsnis, išskyrus jo 4 dalį, 23 straipsnis, 24a straipsnis ir 31 straipsnio 6 ir 7 dalys. Laikiniesiems darbuotojams, kurie 2013 m. gruodžio 31 d. yra įdarbinti, pagal analogiją taikomas šio priedo 30 straipsnis ir 31 straipsnio 1, 2, 3 ir 5 dalys. Sutartininkams, kurie buvo įdarbinti iki 2014 m. sausio 1 d., Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 33 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje, 47 straipsnio a punkte, 101 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje ir 139 straipsnio 1 dalies b punkte žodžiai „66 metai“ pakeičiami žodžiais „65 metai“;“ |
| --- | --- | --- |

44)

priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

1 straipsnio 1 dalis papildoma šiais sakiniais:

„Kitiems tarnautojams, kurie 2013 m. gruodžio 31 d. yra įdarbinti, pagal analogiją taikomi šio priedo 21 straipsnis, 22 straipsnis, išskyrus jo 4 dalį, 23 straipsnis, 24a straipsnis ir 31 straipsnio 6 ir 7 dalys. Laikiniesiems darbuotojams, kurie 2013 m. gruodžio 31 d. yra įdarbinti, pagal analogiją taikomas šio priedo 30 straipsnis ir 31 straipsnio 1, 2, 3 ir 5 dalys. Sutartininkams, kurie buvo įdarbinti iki 2014 m. sausio 1 d., Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 33 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje, 47 straipsnio a punkte, 101 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje ir 139 straipsnio 1 dalies b punkte žodžiai „66 metai“ pakeičiami žodžiais „65 metai“;“

| b) | papildoma šiuo straipsniu:
  „6 straipsnis
  Nuo 2014 m. sausio 1 d. laikinųjų darbuotojų, kuriems taikomas Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 2 straipsnio a punktas ir kurie 2013 m. gruodžio 31 d. dirba agentūroje, sutartys be atrankos procedūros pakeičiamos į sutartis pagal Įdarbinimo sąlygų 2 straipsnio f punktą. Likusiesiems sutarties sąlygos nekeičiamos. Šis straipsnis netaikomas laikinųjų darbuotojų, įdarbintų agentūrų vadovais arba agentūrų vadovų pavaduotojais, kaip nurodyta Sąjungos teisės akte, kuriuo steigiama agentūra, sutartims ir pareigūnams, į agentūrą komandiruotiems tarnybos labui.“. |
| --- | --- |

b)

papildoma šiuo straipsniu:

„6 straipsnis

Nuo 2014 m. sausio 1 d. laikinųjų darbuotojų, kuriems taikomas Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 2 straipsnio a punktas ir kurie 2013 m. gruodžio 31 d. dirba agentūroje, sutartys be atrankos procedūros pakeičiamos į sutartis pagal Įdarbinimo sąlygų 2 straipsnio f punktą. Likusiesiems sutarties sąlygos nekeičiamos. Šis straipsnis netaikomas laikinųjų darbuotojų, įdarbintų agentūrų vadovais arba agentūrų vadovų pavaduotojais, kaip nurodyta Sąjungos teisės akte, kuriuo steigiama agentūra, sutartims ir pareigūnams, į agentūrą komandiruotiems tarnybos labui.“.

3 straipsnis

1.   Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

2.   Šis reglamentas taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d., išskyrus 1 straipsnio 44 punktą ir 1 straipsnio 73 punkto d papunktį, kurie taikomi nuo šio reglamento įsigaliojimo datos.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Strasbūre 2013 m. spalio 22 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

M. SCHULZ

Tarybos vardu

Pirmininkas

V. LEŠKEVIČIUS

---

(1)  2012 m. kovo 22 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

1

(2)  OL C 205, 2012 7 12, p. 1.

2

(3)  2013 m. liepos 2 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2013 m. spalio 10 d. Tarybos sprendimas.

3

(4)  Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatai, patvirtinti Tarybos reglamentu (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 259/68 (OL L 56, 1968 3 4, p. 1).

4

(5)  2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (OL L 8, 2001 1 12, p. 1.)“;

5

(6)  1976 m. vasario 9 d. Tarybos reglamentas (EAPB, EEB, Euratomas) Nr. 300/76, apibrėžiantis turinčių teisę gauti išmokas už pamaininį darbą pareigūnų kategorijas, išmokų dydžius ir jų mokėjimo sąlygas (OL L 38, 1976 2 13, p. 1, Specialusis leidimas lietuvių kalba: 1 skyrius, 1 tomas, p. 78).

6

(7)  1968 m. vasario 29 d. Tarybos reglamentas (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 260/68, nustatantis apmokestinimo Europos Bendrijų naudai sąlygas ir tvarką (OL L 56, 1968 3 4, p. 8, Specialusis leidimas lietuvių kalba: 1 skyrius, 1 tomas, p. 33).“;

7

(8)  1968 m. vasario 29 d. Tarybos reglamentas (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 259/68, nustatantis Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatus ir kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygas bei Komisijos pareigūnams laikinai taikomas specialias priemones (OL L 56, 1968 3 4, p. 1, Specialusis leidimas lietuvių kalba: 1 skyrius, 2 tomas, p. 5).

8

(9)  1972 m. gruodžio 4 d. Tarybos reglamentas (Euratomas, EAPB, EEB) Nr. 2530/72, nustatantis specialias ir laikinas priemones dėl Europos Bendrijų pareigūnų įdarbinimo, priimant naujas valstybes nares bei galutinai nutraukiant šių Bendrijų pareigūnų tarnybą (OL L 272, 1972 12 5, p. 1).

9

(10)  1973 m. birželio 4 d. Tarybos reglamentas (EAPB, EEB, Euratomas) Nr. 1543/73, nustatantis specialias Europos Bendrijos pareigūnams, kuriems mokama iš mokslinių tyrimų ir investicijų fondų, taikomas laikinas priemones (OL L 155, 1973 6 11, p. 1).“;

10

(11)  Europos Parlamente Parlamento tvarkdarių pareigybių turi būti ne daugiau kaip 85.“;

11

(12)  2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 223/2009 dėl Europos statistikos, panaikinantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1101/2008 dėl konfidencialių statistinių duomenų perdavimo Europos Bendrijų statistikos tarnybai, Tarybos reglamentą (EB) Nr. 322/97 dėl Bendrijos statistikos ir Tarybos sprendimą 89/382/EEB, Euratomas, įsteigiantį Europos Bendrijų statistikos programų komitetą (OL L 87, 2009 3 31, p. 164).

12

(13)  2013 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1023/2013, kuriuo iš dalies keičiami Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatai ir Kitų Europos Sąjungos tarnautojų įdarbinimo sąlygos (OL L 287, 2013 10 29, p. 15)“;

13

---

| 29.10.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 287/63 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 287/63

---

TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1024/2013

2013 m. spalio 15 d.

kuriuo Europos Centriniam Bankui pavedami specialūs uždaviniai, susiję su rizikos ribojimu pagrįstos kredito įstaigų priežiūros politika

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 127 straipsnio 6 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę,

atsižvelgdama į Europos Centrinio Banko nuomonę,

laikydamasi specialios teisėkūros procedūros,

kadangi:

| (1) | per pastaruosius dešimtmečius Sąjunga padarė didelę pažangą kurdama banko paslaugų vidaus rinką. Todėl daugelyje valstybių narių bankų grupės, kurių buveinės įsteigtos kitose valstybėse narėse, užima didelę rinkos dalį, o kredito įstaigos geografiškai diversifikavo savo veiklą tiek euro zonoje, tiek už jos ribų; |
| --- | --- |

(1)

per pastaruosius dešimtmečius Sąjunga padarė didelę pažangą kurdama banko paslaugų vidaus rinką. Todėl daugelyje valstybių narių bankų grupės, kurių buveinės įsteigtos kitose valstybėse narėse, užima didelę rinkos dalį, o kredito įstaigos geografiškai diversifikavo savo veiklą tiek euro zonoje, tiek už jos ribų;

| (2) | dabartinė finansų ir ekonomikos krizė atskleidė, kad bendros valiutos ir vidaus rinkos vientisumui galėjo kilti pavojus dėl finansų sektoriaus susiskaldymo. Todėl labai svarbu didinti bankų priežiūros integraciją, siekiant sustiprinti Sąjungą, atkurti finansinį stabilumą ir padėti pagrindus ekonomikai atsigauti; |
| --- | --- |

(2)

dabartinė finansų ir ekonomikos krizė atskleidė, kad bendros valiutos ir vidaus rinkos vientisumui galėjo kilti pavojus dėl finansų sektoriaus susiskaldymo. Todėl labai svarbu didinti bankų priežiūros integraciją, siekiant sustiprinti Sąjungą, atkurti finansinį stabilumą ir padėti pagrindus ekonomikai atsigauti;

| (3) | siekiant skatinti ekonomikos augimą Sąjungoje ir deramą realiosios ekonomikos finansavimą, labai svarbu palaikyti ir stiprinti banko paslaugų vidaus rinką. Tačiau tą padaryti tampa vis sunkiau. Yra požymių, kad bankų rinkų integracija Sąjungoje sustojo; |
| --- | --- |

(3)

siekiant skatinti ekonomikos augimą Sąjungoje ir deramą realiosios ekonomikos finansavimą, labai svarbu palaikyti ir stiprinti banko paslaugų vidaus rinką. Tačiau tą padaryti tampa vis sunkiau. Yra požymių, kad bankų rinkų integracija Sąjungoje sustojo;

| (4) | priėmus sustiprintą Sąjungos reglamentavimo sistemą, priežiūros institucijos taip pat kartu privalo paspartinti su priežiūra susijusį tikrinimą, kad būtų atsižvelgta į pastarųjų metų finansų krizės patirtį ir būtų galima prižiūrėti labai sudėtingas ir tarpusavyje susijusias rinkas ir įstaigas; |
| --- | --- |

(4)

priėmus sustiprintą Sąjungos reglamentavimo sistemą, priežiūros institucijos taip pat kartu privalo paspartinti su priežiūra susijusį tikrinimą, kad būtų atsižvelgta į pastarųjų metų finansų krizės patirtį ir būtų galima prižiūrėti labai sudėtingas ir tarpusavyje susijusias rinkas ir įstaigas;

| (5) | už atskirų kredito įstaigų Sąjungoje priežiūrą daugiausia atsakingos nacionalinės institucijos. Itin svarbus priežiūros institucijų veiksmų derinimas, tačiau krizė parodė, kad vien tik veiksmų derinimo neužtenka, ypač turint mintyje bendrą valiutą. Siekiant išlaikyti finansinį stabilumą Sąjungoje ir didinti teigiamą rinkos integracijos poveikį ekonomikos augimui ir gerovei, reikėtų sustiprinti priežiūros funkcijų atsakomybės integraciją. Tai ypač svarbu siekiant užtikrinti sklandžią ir patikimą visos bankų grupės ir jos bendros būklės priežiūrą ir tokiu būdu būtų sumažintas skirtingų aiškinimų ir prieštaringų sprendimų atskirų subjektų lygmeniu pavojus; |
| --- | --- |

(5)

už atskirų kredito įstaigų Sąjungoje priežiūrą daugiausia atsakingos nacionalinės institucijos. Itin svarbus priežiūros institucijų veiksmų derinimas, tačiau krizė parodė, kad vien tik veiksmų derinimo neužtenka, ypač turint mintyje bendrą valiutą. Siekiant išlaikyti finansinį stabilumą Sąjungoje ir didinti teigiamą rinkos integracijos poveikį ekonomikos augimui ir gerovei, reikėtų sustiprinti priežiūros funkcijų atsakomybės integraciją. Tai ypač svarbu siekiant užtikrinti sklandžią ir patikimą visos bankų grupės ir jos bendros būklės priežiūrą ir tokiu būdu būtų sumažintas skirtingų aiškinimų ir prieštaringų sprendimų atskirų subjektų lygmeniu pavojus;

| (6) | kredito įstaigų stabilumas daugeliu atvejų vis dar glaudžiai susijęs su ta valstybe nare, kurioje jos įsteigtos. Dėl abejonių, susijusių su valstybės skolos tvarumu, ekonomikos augimo perspektyvomis ir kredito įstaigų gyvybingumu, susidarė neigiamos viena kitą stiprinančios rinkos tendencijos. Taip gali kilti grėsmė kai kurių kredito įstaigų gyvybingumui ir euro zonos bei visos Sąjungos finansų sistemos stabilumui, taip pat gali susidaryti didelė našta atitinkamų valstybių narių viešiesiems finansams, kurių būklė jau ir taip yra sunki; |
| --- | --- |

(6)

kredito įstaigų stabilumas daugeliu atvejų vis dar glaudžiai susijęs su ta valstybe nare, kurioje jos įsteigtos. Dėl abejonių, susijusių su valstybės skolos tvarumu, ekonomikos augimo perspektyvomis ir kredito įstaigų gyvybingumu, susidarė neigiamos viena kitą stiprinančios rinkos tendencijos. Taip gali kilti grėsmė kai kurių kredito įstaigų gyvybingumui ir euro zonos bei visos Sąjungos finansų sistemos stabilumui, taip pat gali susidaryti didelė našta atitinkamų valstybių narių viešiesiems finansams, kurių būklė jau ir taip yra sunki;

| (7) | Europos priežiūros institucija (Europos bankininkystės institucija) (toliau – EBI), 2011 m. įsteigta 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1093/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos bankininkystės institucija) (1), ir Europos finansų priežiūros institucijų sistema (toliau – EFPIS), sukurta vadovaujantis to reglamento 2 straipsniu, 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1094/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija) (2) (toliau – EDPPI), 2 straipsniu ir 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1095/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija) (3) (toliau – EVPRI), 2 straipsniu, labai pagerino Sąjungos bankų priežiūros institucijų bendradarbiavimą. EBI labai prisideda kuriant bendrą Sąjungos finansinių paslaugų taisyklių sąvadą ir jos dalyvavimas labai svarbus nuosekliai įgyvendinant svarbiausių Sąjungos kredito įstaigų rekapitalizavimą, dėl kurio 2011 m. spalio 26 d. susitarta aukščiausiojo lygio euro zonos susitikime, kaip tai numatyta Komisijos priimtose su valstybės pagalba susijusiose gairėse ir sąlygose; |
| --- | --- |

(7)

Europos priežiūros institucija (Europos bankininkystės institucija) (toliau – EBI), 2011 m. įsteigta 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1093/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos bankininkystės institucija) (1), ir Europos finansų priežiūros institucijų sistema (toliau – EFPIS), sukurta vadovaujantis to reglamento 2 straipsniu, 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1094/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija) (2) (toliau – EDPPI), 2 straipsniu ir 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1095/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija) (3) (toliau – EVPRI), 2 straipsniu, labai pagerino Sąjungos bankų priežiūros institucijų bendradarbiavimą. EBI labai prisideda kuriant bendrą Sąjungos finansinių paslaugų taisyklių sąvadą ir jos dalyvavimas labai svarbus nuosekliai įgyvendinant svarbiausių Sąjungos kredito įstaigų rekapitalizavimą, dėl kurio 2011 m. spalio 26 d. susitarta aukščiausiojo lygio euro zonos susitikime, kaip tai numatyta Komisijos priimtose su valstybės pagalba susijusiose gairėse ir sąlygose;

| (8) | pradedant nuo 2000 m. balandžio 13 d. rezoliucijos dėl Komisijos komunikato dėl finansų rinkų sistemos įgyvendinimo: veiksmų planas (4) ir 2002 m. lapkričio 21 d. rezoliucijos dėl riziką ribojančių priežiūros taisyklių Europos Sąjungoje (5) Europos Parlamentas keletą kartų ragino, kad Europos įstaiga būtų tiesiogiai atsakinga už tam tikrus finansų įstaigų priežiūros uždavinius; |
| --- | --- |

(8)

pradedant nuo 2000 m. balandžio 13 d. rezoliucijos dėl Komisijos komunikato dėl finansų rinkų sistemos įgyvendinimo: veiksmų planas (4) ir 2002 m. lapkričio 21 d. rezoliucijos dėl riziką ribojančių priežiūros taisyklių Europos Sąjungoje (5) Europos Parlamentas keletą kartų ragino, kad Europos įstaiga būtų tiesiogiai atsakinga už tam tikrus finansų įstaigų priežiūros uždavinius;

| (9) | 2012 m. birželio 29 d. Europos Vadovų Tarybos išvadose Europos Vadovų Tarybos pirmininkas raginamas parengti veiksmų planą, skirtą tikrai ekonominei ir pinigų sąjungai sukurti. Tą pačią dieną aukščiausiojo lygio euro zonos susitikime nurodyta, kad sukūrus veiksmingą bendrą priežiūros mechanizmą, kuriame, vykdydamas euro zonos bankų priežiūrą, dalyvaus Europos Centrinis Bankas (toliau – ECB), priimant įprastą sprendimą, pasitelkus Europos stabilumo mechanizmą (toliau – ESM) būtų galimybė tiesiogiai rekapitalizuoti bankus, atsižvelgiant į atitinkamas sąlygas, įskaitant valstybės pagalbos taisyklių laikymąsi; |
| --- | --- |

(9)

2012 m. birželio 29 d. Europos Vadovų Tarybos išvadose Europos Vadovų Tarybos pirmininkas raginamas parengti veiksmų planą, skirtą tikrai ekonominei ir pinigų sąjungai sukurti. Tą pačią dieną aukščiausiojo lygio euro zonos susitikime nurodyta, kad sukūrus veiksmingą bendrą priežiūros mechanizmą, kuriame, vykdydamas euro zonos bankų priežiūrą, dalyvaus Europos Centrinis Bankas (toliau – ECB), priimant įprastą sprendimą, pasitelkus Europos stabilumo mechanizmą (toliau – ESM) būtų galimybė tiesiogiai rekapitalizuoti bankus, atsižvelgiant į atitinkamas sąlygas, įskaitant valstybės pagalbos taisyklių laikymąsi;

| (10) | 2012 m. spalio 19 d. Europos Vadovų Tarybos susitikime prieita prie išvados, kad procesas siekiant stipresnės ekonominės ir pinigų sąjungos turėtų būti grindžiamas Sąjungos institucine ir teisine sistema, būti atviras ir skaidrus valstybėms narėms, kurių valiuta nėra euro, taip pat turėtų būti paisoma vidaus rinkos vientisumo principo. Integruotai finansinei sistemai bus taikomas bendras priežiūros mechanizmas, kuris bus kiek įmanoma atviras visoms dalyvauti pageidaujančioms valstybėms narėms; |
| --- | --- |

(10)

2012 m. spalio 19 d. Europos Vadovų Tarybos susitikime prieita prie išvados, kad procesas siekiant stipresnės ekonominės ir pinigų sąjungos turėtų būti grindžiamas Sąjungos institucine ir teisine sistema, būti atviras ir skaidrus valstybėms narėms, kurių valiuta nėra euro, taip pat turėtų būti paisoma vidaus rinkos vientisumo principo. Integruotai finansinei sistemai bus taikomas bendras priežiūros mechanizmas, kuris bus kiek įmanoma atviras visoms dalyvauti pageidaujančioms valstybėms narėms;

| (11) | todėl Sąjungoje reikėtų sudaryti bankų sąjungą, paremtą visapusišku ir išsamiu bendru finansinių paslaugų taisyklių sąvadu visai vidaus rinkai ir sudarytą iš bendro priežiūros mechanizmo ir naujų indėlių draudimo ir pertvarkymo sistemų. Atsižvelgiant į glaudžius valstybių narių, kurių valiuta yra euro, tarpusavio ryšius ir sąveiką, bankų sąjunga turėtų apimti ne mažiau kaip visas euro zonos valstybes nares. Siekiant palaikyti ir stiprinti vidaus rinką ir kiek tai yra įmanoma institucine prasme, bankų sąjungoje taip pat turėtų galėti dalyvauti kitos valstybės narės; |
| --- | --- |

(11)

todėl Sąjungoje reikėtų sudaryti bankų sąjungą, paremtą visapusišku ir išsamiu bendru finansinių paslaugų taisyklių sąvadu visai vidaus rinkai ir sudarytą iš bendro priežiūros mechanizmo ir naujų indėlių draudimo ir pertvarkymo sistemų. Atsižvelgiant į glaudžius valstybių narių, kurių valiuta yra euro, tarpusavio ryšius ir sąveiką, bankų sąjunga turėtų apimti ne mažiau kaip visas euro zonos valstybes nares. Siekiant palaikyti ir stiprinti vidaus rinką ir kiek tai yra įmanoma institucine prasme, bankų sąjungoje taip pat turėtų galėti dalyvauti kitos valstybės narės;

| (12) | žengiant pirmą žingsnį bankų sąjungos link, bendru priežiūros mechanizmu turėtų būti užtikrinta, kad Sąjungos politika, susijusi su rizikos ribojimu pagrįsta kredito įstaigų priežiūra, būtų įgyvendinama nuosekliu ir veiksmingu būdu, kad bendras finansinių paslaugų taisyklių sąvadas būtų tokiu pačiu būdu taikomas visų atitinkamų valstybių narių kredito įstaigoms ir kad būtų vykdoma pati kokybiškiausia tų kredito įstaigų priežiūra, kuriai netrukdytų kitos, su rizikos ribojimu nesusijusios aplinkybės. Visų pirma Bendras priežiūros mechanizmas (toliau – BPM) turėtų būti suderintas su finansinių paslaugų vidaus rinkos veikimu ir su laisvu kapitalo judėjimu. Bendras priežiūros mechanizmas yra tolesnių žingsnių bankų sąjungos link pagrindas. Taip atsižvelgiama į principą, kad sukūrus veiksmingą bendrą priežiūros mechanizmą, priimant įprastą sprendimą, pasitelkus ESM būtų galimybė tiesiogiai rekapitalizuoti bankus. Europos Vadovų Taryba savo 2012 m. gruodžio 13–14 d. išvadose atkreipė dėmesį į tai, kad „sąlygomis, kuriomis bankų priežiūra veiksmingai perduodama bendram priežiūros mechanizmui, reikės bendro pertvarkymo mechanizmo, kuris turėtų būtinus įgaliojimus užtikrinti, kad bet kuris dalyvaujančių valstybių narių bankas galėtų būti pertvarkomas tinkamomis priemonėmis“, ir kad „bendras pertvarkymo mechanizmas turėtų būti pagrįstas paties finansinio sektoriaus įnašais ir apimti tinkamas ir veiksmingas finansinio stabilumo stiprinimo priemones“; |
| --- | --- |

(12)

žengiant pirmą žingsnį bankų sąjungos link, bendru priežiūros mechanizmu turėtų būti užtikrinta, kad Sąjungos politika, susijusi su rizikos ribojimu pagrįsta kredito įstaigų priežiūra, būtų įgyvendinama nuosekliu ir veiksmingu būdu, kad bendras finansinių paslaugų taisyklių sąvadas būtų tokiu pačiu būdu taikomas visų atitinkamų valstybių narių kredito įstaigoms ir kad būtų vykdoma pati kokybiškiausia tų kredito įstaigų priežiūra, kuriai netrukdytų kitos, su rizikos ribojimu nesusijusios aplinkybės. Visų pirma Bendras priežiūros mechanizmas (toliau – BPM) turėtų būti suderintas su finansinių paslaugų vidaus rinkos veikimu ir su laisvu kapitalo judėjimu. Bendras priežiūros mechanizmas yra tolesnių žingsnių bankų sąjungos link pagrindas. Taip atsižvelgiama į principą, kad sukūrus veiksmingą bendrą priežiūros mechanizmą, priimant įprastą sprendimą, pasitelkus ESM būtų galimybė tiesiogiai rekapitalizuoti bankus. Europos Vadovų Taryba savo 2012 m. gruodžio 13–14 d. išvadose atkreipė dėmesį į tai, kad „sąlygomis, kuriomis bankų priežiūra veiksmingai perduodama bendram priežiūros mechanizmui, reikės bendro pertvarkymo mechanizmo, kuris turėtų būtinus įgaliojimus užtikrinti, kad bet kuris dalyvaujančių valstybių narių bankas galėtų būti pertvarkomas tinkamomis priemonėmis“, ir kad „bendras pertvarkymo mechanizmas turėtų būti pagrįstas paties finansinio sektoriaus įnašais ir apimti tinkamas ir veiksmingas finansinio stabilumo stiprinimo priemones“;

| (13) | kaip euro zonos centrinis bankas, turintis daug patirties makroekonomikos ir finansinio stabilumo klausimais, ECB yra tinkama institucija aiškiai apibrėžtiems priežiūros uždaviniams vykdyti, daugiausia dėmesio skiriant Sąjungos finansų sistemos stabilumui apsaugoti. Iš tiesų daugelio valstybių narių centriniai bankai jau yra atsakingi už bankų priežiūrą. Todėl ECB reikėtų pavesti specialius uždavinius, susijusius su dalyvaujančių valstybių narių kredito įstaigų priežiūros politika; |
| --- | --- |

(13)

kaip euro zonos centrinis bankas, turintis daug patirties makroekonomikos ir finansinio stabilumo klausimais, ECB yra tinkama institucija aiškiai apibrėžtiems priežiūros uždaviniams vykdyti, daugiausia dėmesio skiriant Sąjungos finansų sistemos stabilumui apsaugoti. Iš tiesų daugelio valstybių narių centriniai bankai jau yra atsakingi už bankų priežiūrą. Todėl ECB reikėtų pavesti specialius uždavinius, susijusius su dalyvaujančių valstybių narių kredito įstaigų priežiūros politika;

| (14) | ECB ir valstybių narių, kurios nėra dalyvaujančios valstybės narės (toliau – nedalyvaujančios valstybės narės), kompetentingos institucijos turėtų sudaryti susitarimo memorandumą, kuriame bendrais bruožais būtų apibrėžta, kaip jie bendradarbiaus tarpusavyje pagal Sąjungos teisę vykdydami priežiūros uždavinius, susijusius su šiame reglamente nurodytomis finansų įstaigomis. Susitarimo memorandume galėtų, inter alia, būti paaiškinta konsultavimosi dėl ECB sprendimų, kuriais daromas poveikis patronuojamosioms įmonėms arba filialams, įsteigtiems nedalyvaujančioje valstybėje narėje, kurių patronuojančioji įmonė yra įsteigta dalyvaujančioje valstybėje narėje, tvarka ir bendradarbiavimo skubiais atvejais tvarka, įskaitant išankstinio įspėjimo mechanizmus pagal atitinkamoje Sąjungos teisėje nustatytas procedūras. Memorandumas turėtų būti reguliariai peržiūrimas; |
| --- | --- |

(14)

ECB ir valstybių narių, kurios nėra dalyvaujančios valstybės narės (toliau – nedalyvaujančios valstybės narės), kompetentingos institucijos turėtų sudaryti susitarimo memorandumą, kuriame bendrais bruožais būtų apibrėžta, kaip jie bendradarbiaus tarpusavyje pagal Sąjungos teisę vykdydami priežiūros uždavinius, susijusius su šiame reglamente nurodytomis finansų įstaigomis. Susitarimo memorandume galėtų, inter alia, būti paaiškinta konsultavimosi dėl ECB sprendimų, kuriais daromas poveikis patronuojamosioms įmonėms arba filialams, įsteigtiems nedalyvaujančioje valstybėje narėje, kurių patronuojančioji įmonė yra įsteigta dalyvaujančioje valstybėje narėje, tvarka ir bendradarbiavimo skubiais atvejais tvarka, įskaitant išankstinio įspėjimo mechanizmus pagal atitinkamoje Sąjungos teisėje nustatytas procedūras. Memorandumas turėtų būti reguliariai peržiūrimas;

| (15) | specialius priežiūros uždavinius, kurie yra labai svarbūs, kad Sąjungos politika, susijusi su rizikos ribojimu pagrįsta kredito įstaigų priežiūra, būtų įgyvendinama nuosekliai ir veiksmingai, reikėtų pavesti ECB, o kiti uždaviniai turėtų likti nacionalinėms institucijoms. ECB uždaviniai turėtų apimti priemones, kurių imtasi siekiant užtikrinti makrolygio rizikos ribojimu pagrįstą stabilumą, laikantis konkrečios tvarkos, kurioje būtų numatytas nacionalinių institucijų vaidmuo; |
| --- | --- |

(15)

specialius priežiūros uždavinius, kurie yra labai svarbūs, kad Sąjungos politika, susijusi su rizikos ribojimu pagrįsta kredito įstaigų priežiūra, būtų įgyvendinama nuosekliai ir veiksmingai, reikėtų pavesti ECB, o kiti uždaviniai turėtų likti nacionalinėms institucijoms. ECB uždaviniai turėtų apimti priemones, kurių imtasi siekiant užtikrinti makrolygio rizikos ribojimu pagrįstą stabilumą, laikantis konkrečios tvarkos, kurioje būtų numatytas nacionalinių institucijų vaidmuo;

| (16) | didelių kredito įstaigų saugumas ir patikimumas yra labai svarbus dalykas, siekiant užtikrinti finansų sistemos stabilumą. Vis dėlto pastarojo meto patirtis rodo, kad dėl mažesnių kredito įstaigų taip pat gali kilti grėsmė finansiniam stabilumui. Todėl ECB turėtų galėti vykdyti priežiūros uždavinius, susijusius su visomis kredito įstaigomis, kurioms suteiktas dalyvaujančių valstybių narių leidimas, ir filialais, įsteigtais dalyvaujančiose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

(16)

didelių kredito įstaigų saugumas ir patikimumas yra labai svarbus dalykas, siekiant užtikrinti finansų sistemos stabilumą. Vis dėlto pastarojo meto patirtis rodo, kad dėl mažesnių kredito įstaigų taip pat gali kilti grėsmė finansiniam stabilumui. Todėl ECB turėtų galėti vykdyti priežiūros uždavinius, susijusius su visomis kredito įstaigomis, kurioms suteiktas dalyvaujančių valstybių narių leidimas, ir filialais, įsteigtais dalyvaujančiose valstybėse narėse;

| (17) | vykdydamas jam pavestus uždavinius ir nedarydamas poveikio kredito įstaigų saugumo ir patikimumo užtikrinimo tikslui, ECB turėtų visapusiškai atsižvelgti į kredito įstaigų įvairovę, jų dydį ir verslo modelius, taip pat į sisteminę Sąjungos bankų sektoriaus įvairovės naudą; |
| --- | --- |

(17)

vykdydamas jam pavestus uždavinius ir nedarydamas poveikio kredito įstaigų saugumo ir patikimumo užtikrinimo tikslui, ECB turėtų visapusiškai atsižvelgti į kredito įstaigų įvairovę, jų dydį ir verslo modelius, taip pat į sisteminę Sąjungos bankų sektoriaus įvairovės naudą;

| (18) | ECB vykdomais uždaviniais visų pirma turėtų būti prisidedama užtikrinant, kad kredito įstaigos visiškai internalizuotų visas dėl jų veiklos susidariusias išlaidas, siekiant išvengti su tuo susijusios neatsakingo elgesio rizikos ir prisiimamos per didelės rizikos. Jis turėtų visiškai atsižvelgti į atitinkamas makroekonomines sąlygas valstybėse narėse, visų pirma į kreditų teikimo stabilumą ir palankesnių sąlygų produktyviai veiklai sudarymą visai ekonomikai; |
| --- | --- |

(18)

ECB vykdomais uždaviniais visų pirma turėtų būti prisidedama užtikrinant, kad kredito įstaigos visiškai internalizuotų visas dėl jų veiklos susidariusias išlaidas, siekiant išvengti su tuo susijusios neatsakingo elgesio rizikos ir prisiimamos per didelės rizikos. Jis turėtų visiškai atsižvelgti į atitinkamas makroekonomines sąlygas valstybėse narėse, visų pirma į kreditų teikimo stabilumą ir palankesnių sąlygų produktyviai veiklai sudarymą visai ekonomikai;

| (19) | nė viena šio reglamento nuostata neturėtų būti suprantama kaip keičianti apskaitos sistemą, taikomą pagal kitus Sąjungos ir nacionalinės teisės aktus; |
| --- | --- |

(19)

nė viena šio reglamento nuostata neturėtų būti suprantama kaip keičianti apskaitos sistemą, taikomą pagal kitus Sąjungos ir nacionalinės teisės aktus;

| (20) | išankstinis leidimo suteikimas kredito įstaigų veiklai pradėti yra viena iš svarbiausių rizikos ribojimu pagrįstų priemonių, siekiant užtikrinti, kad tą veiklą vykdytų tik tokie veiklos vykdytojai, kurie yra patikimi ekonomine prasme, turi organizaciją, gebančią valdyti specifinę riziką, susijusią su indėlių priėmimu ir kreditų teikimu, ir turi tinkamus vadovus. Todėl ECB turėtų būti pavestas uždavinys suteikti leidimus kredito įstaigoms, kurios bus steigiamos dalyvaujančioje valstybėje narėje, ir jis turėtų būti atsakingas už leidimų panaikinimą, laikantis konkrečios tvarkos, kurioje būtų numatytas nacionalinių institucijų vaidmuo; |
| --- | --- |

(20)

išankstinis leidimo suteikimas kredito įstaigų veiklai pradėti yra viena iš svarbiausių rizikos ribojimu pagrįstų priemonių, siekiant užtikrinti, kad tą veiklą vykdytų tik tokie veiklos vykdytojai, kurie yra patikimi ekonomine prasme, turi organizaciją, gebančią valdyti specifinę riziką, susijusią su indėlių priėmimu ir kreditų teikimu, ir turi tinkamus vadovus. Todėl ECB turėtų būti pavestas uždavinys suteikti leidimus kredito įstaigoms, kurios bus steigiamos dalyvaujančioje valstybėje narėje, ir jis turėtų būti atsakingas už leidimų panaikinimą, laikantis konkrečios tvarkos, kurioje būtų numatytas nacionalinių institucijų vaidmuo;

| (21) | be Sąjungos teisėje nustatytų sąlygų, susijusių su leidimų kredito įstaigoms suteikimu ir tokių leidimų panaikinimo atvejais, valstybės narės šiuo metu gali numatyti papildomų sąlygų, susijusių su leidimų suteikimu ir leidimų panaikinimo atvejais. Todėl ECB turėtų vykdyti savo uždavinį, susijusį su leidimų suteikimu kredito įstaigoms ir jų panaikinimu nacionalinės teisės nesilaikymo atveju, remdamasis atitinkamos nacionalinės kompetentingos institucijos pasiūlymu, kuriame įvertinama, kaip laikomasi atitinkamų nacionalinėje teisėje nustatytų sąlygų; |
| --- | --- |

(21)

be Sąjungos teisėje nustatytų sąlygų, susijusių su leidimų kredito įstaigoms suteikimu ir tokių leidimų panaikinimo atvejais, valstybės narės šiuo metu gali numatyti papildomų sąlygų, susijusių su leidimų suteikimu ir leidimų panaikinimo atvejais. Todėl ECB turėtų vykdyti savo uždavinį, susijusį su leidimų suteikimu kredito įstaigoms ir jų panaikinimu nacionalinės teisės nesilaikymo atveju, remdamasis atitinkamos nacionalinės kompetentingos institucijos pasiūlymu, kuriame įvertinama, kaip laikomasi atitinkamų nacionalinėje teisėje nustatytų sąlygų;

| (22) | bet kokio naujo savininko tinkamumo įvertinimas iki reikšmingo kredito įstaigos akcijų paketo pirkimo yra būtina priemonė, siekiant užtikrinti kredito įstaigų savininkų nuolatinį tinkamumą ir finansinį patikimumą. ECB, kaip Sąjungos institucija, yra tinkama institucija tokiam vertinimui atlikti, nepagrįstai nesuvaržant vidaus rinkos. ECB turėtų būti pavestas uždavinys vertinti kredito įstaigų reikšmingų akcijų paketų įsigijimą ir perleidimą, išskyrus bankų pertvarkymo atvejais; |
| --- | --- |

(22)

bet kokio naujo savininko tinkamumo įvertinimas iki reikšmingo kredito įstaigos akcijų paketo pirkimo yra būtina priemonė, siekiant užtikrinti kredito įstaigų savininkų nuolatinį tinkamumą ir finansinį patikimumą. ECB, kaip Sąjungos institucija, yra tinkama institucija tokiam vertinimui atlikti, nepagrįstai nesuvaržant vidaus rinkos. ECB turėtų būti pavestas uždavinys vertinti kredito įstaigų reikšmingų akcijų paketų įsigijimą ir perleidimą, išskyrus bankų pertvarkymo atvejais;

| (23) | laikytis Sąjungos taisyklių, kuriomis reikalaujama, kad kredito įstaigos turėtų tam tikro lygio kapitalą, siekiant apsidrausti nuo su kredito įstaigų veikla susijusios rizikos, ribotų atskirų sandorio šalių rizikos dydį, viešai atskleistų informaciją apie finansinę kredito įstaigų padėtį, disponuotų pakankamu kiekiu likvidžių lėšų, kad galėtų atsilaikyti, kai susidaro įtempta padėtis rinkoje, ir ribotų svertą, yra būtina kredito įstaigų rizikos ribojimu pagrįsto patikimumo sąlyga. ECB turėtų būti pavestas uždavinys užtikrinti tų taisyklių laikymąsi, visų pirma įskaitant tų taisyklių tikslais numatytų sutikimų, leidimų, nukrypti leidžiančių nuostatų arba išimčių suteikimą; |
| --- | --- |

(23)

laikytis Sąjungos taisyklių, kuriomis reikalaujama, kad kredito įstaigos turėtų tam tikro lygio kapitalą, siekiant apsidrausti nuo su kredito įstaigų veikla susijusios rizikos, ribotų atskirų sandorio šalių rizikos dydį, viešai atskleistų informaciją apie finansinę kredito įstaigų padėtį, disponuotų pakankamu kiekiu likvidžių lėšų, kad galėtų atsilaikyti, kai susidaro įtempta padėtis rinkoje, ir ribotų svertą, yra būtina kredito įstaigų rizikos ribojimu pagrįsto patikimumo sąlyga. ECB turėtų būti pavestas uždavinys užtikrinti tų taisyklių laikymąsi, visų pirma įskaitant tų taisyklių tikslais numatytų sutikimų, leidimų, nukrypti leidžiančių nuostatų arba išimčių suteikimą;

| (24) | papildomos kapitalo rezervo priemonės, įskaitant kapitalo apsaugos rezervą, anticiklinį kapitalo rezervą, siekiant užtikrinti, kad kredito įstaigos ekonomikos augimo metu sukauptų pakankamą kapitalo bazę, kad galėtų padengti nepalankiu metu patiriamus nuostolius, pasauliniai ir kiti sisteminiai institucijų rezervai, taip pat kitos priemonės, kurių tikslas – spręsti sistemines arba makrolygio rizikos ribojimo problemas, yra svarbiausios rizikos ribojimu pagrįstos priemonės. Siekiant užtikrinti visapusišką veiksmų derinimą, tais atvejais, kai nacionalinės kompetentingos institucijos ar nacionalinės paskirtosios institucijos nustato tokias priemones, ECB turėtų būti tinkamai apie tai informuojamas. Be to, prireikus ECB turėtų turėti galimybę taikyti didesnius reikalavimus ir griežtesnes priemones, veiksmus glaudžiai derindamas su nacionalinėmis institucijomis. Šio reglamento nuostatos dėl priemonių, kurių tikslas – spręsti sistemines arba makrolygio rizikos ribojimo problemas, nedaro poveikio jokioms kituose Sąjungos teisės aktuose numatytoms veiksmų derinimo procedūroms. Nacionalinės kompetentingos institucijos arba nacionalinės paskirtosios institucijos ir ECB veikia laikydamiesi visų tokiuose aktuose numatytų veiksmų derinimo procedūrų po to, kai įgyvendinamos šiame reglamente nustatytos procedūros; |
| --- | --- |

(24)

papildomos kapitalo rezervo priemonės, įskaitant kapitalo apsaugos rezervą, anticiklinį kapitalo rezervą, siekiant užtikrinti, kad kredito įstaigos ekonomikos augimo metu sukauptų pakankamą kapitalo bazę, kad galėtų padengti nepalankiu metu patiriamus nuostolius, pasauliniai ir kiti sisteminiai institucijų rezervai, taip pat kitos priemonės, kurių tikslas – spręsti sistemines arba makrolygio rizikos ribojimo problemas, yra svarbiausios rizikos ribojimu pagrįstos priemonės. Siekiant užtikrinti visapusišką veiksmų derinimą, tais atvejais, kai nacionalinės kompetentingos institucijos ar nacionalinės paskirtosios institucijos nustato tokias priemones, ECB turėtų būti tinkamai apie tai informuojamas. Be to, prireikus ECB turėtų turėti galimybę taikyti didesnius reikalavimus ir griežtesnes priemones, veiksmus glaudžiai derindamas su nacionalinėmis institucijomis. Šio reglamento nuostatos dėl priemonių, kurių tikslas – spręsti sistemines arba makrolygio rizikos ribojimo problemas, nedaro poveikio jokioms kituose Sąjungos teisės aktuose numatytoms veiksmų derinimo procedūroms. Nacionalinės kompetentingos institucijos arba nacionalinės paskirtosios institucijos ir ECB veikia laikydamiesi visų tokiuose aktuose numatytų veiksmų derinimo procedūrų po to, kai įgyvendinamos šiame reglamente nustatytos procedūros;

| (25) | kredito įstaigos saugumas ir patikimumas priklauso ir nuo pakankamo vidaus kapitalo paskirstymo, atsižvelgiant į riziką, kuri jai gali iškilti, ir nuo tinkamų vidaus organizacinių struktūrų bei įmonių valdymo tvarkos buvimo. Todėl ECB turėtų būti pavestas uždavinys taikyti reikalavimus, kuriais būtų užtikrinama, kad dalyvaujančiose valstybėse narėse esančiose kredito įstaigose būtų tvirta valdymo tvarka, procesai ir mechanizmai, įskaitant jų vidaus kapitalo pakankamumo vertinimo ir palaikymo strategiją ir procesus. Nepakankamumo atveju jam taip pat turėtų būti pavestas uždavinys taikyti atitinkamas priemones, įskaitant konkrečius papildomus nuosavų lėšų reikalavimus, specialius informacijos atskleidimo reikalavimus ir specialius likvidumo reikalavimus; |
| --- | --- |

(25)

kredito įstaigos saugumas ir patikimumas priklauso ir nuo pakankamo vidaus kapitalo paskirstymo, atsižvelgiant į riziką, kuri jai gali iškilti, ir nuo tinkamų vidaus organizacinių struktūrų bei įmonių valdymo tvarkos buvimo. Todėl ECB turėtų būti pavestas uždavinys taikyti reikalavimus, kuriais būtų užtikrinama, kad dalyvaujančiose valstybėse narėse esančiose kredito įstaigose būtų tvirta valdymo tvarka, procesai ir mechanizmai, įskaitant jų vidaus kapitalo pakankamumo vertinimo ir palaikymo strategiją ir procesus. Nepakankamumo atveju jam taip pat turėtų būti pavestas uždavinys taikyti atitinkamas priemones, įskaitant konkrečius papildomus nuosavų lėšų reikalavimus, specialius informacijos atskleidimo reikalavimus ir specialius likvidumo reikalavimus;

| (26) | rizika kredito įstaigos saugumui ir patikimumui gali iškilti tiek atskiros kredito įstaigos lygiu, tiek bankų grupės arba finansinio konglomerato lygiu. Siekiant užtikrinti kredito įstaigų saugumą ir patikimumą, yra svarbi speciali priežiūros tvarka tai rizikai mažinti. Be atskirų kredito įstaigų priežiūros, ECB uždaviniai turėtų apimti priežiūrą konsoliduotu lygiu, papildomą priežiūrą, finansų kontroliuojančiųjų bendrovių priežiūrą ir mišrią veiklą vykdančių finansų kontroliuojančiųjų bendrovių priežiūrą, išskyrus draudimo įmonių priežiūrą; |
| --- | --- |

(26)

rizika kredito įstaigos saugumui ir patikimumui gali iškilti tiek atskiros kredito įstaigos lygiu, tiek bankų grupės arba finansinio konglomerato lygiu. Siekiant užtikrinti kredito įstaigų saugumą ir patikimumą, yra svarbi speciali priežiūros tvarka tai rizikai mažinti. Be atskirų kredito įstaigų priežiūros, ECB uždaviniai turėtų apimti priežiūrą konsoliduotu lygiu, papildomą priežiūrą, finansų kontroliuojančiųjų bendrovių priežiūrą ir mišrią veiklą vykdančių finansų kontroliuojančiųjų bendrovių priežiūrą, išskyrus draudimo įmonių priežiūrą;

| (27) | siekiant išlaikyti finansinį stabilumą, pablogėjusią finansinę ir ekonominę įstaigos padėtį reikia ištaisyti ankstyvame etape. ECB turėtų būti pavestas uždavinys imtis išankstinių intervencijos veiksmų, kaip nustatyta atitinkamoje Sąjungos teisėje. Tačiau jis turėtų derinti savo išankstinius intervencijos veiksmus su atitinkamomis pertvarkymo institucijomis. Tol, kol nacionalinės institucijos yra kompetentingos pertvarkyti kredito įstaigas, ECB turėtų tinkamai derinti veiksmus su susijusiomis nacionalinėmis institucijomis, kad būtų bendrai susitarta dėl atitinkamų funkcijų krizių atveju, ypač kai tai susiję su tarpvalstybinėmis krizių valdymo grupėmis ir tais tikslais įsteigtomis būsimo pertvarkymo kolegijomis; |
| --- | --- |

(27)

siekiant išlaikyti finansinį stabilumą, pablogėjusią finansinę ir ekonominę įstaigos padėtį reikia ištaisyti ankstyvame etape. ECB turėtų būti pavestas uždavinys imtis išankstinių intervencijos veiksmų, kaip nustatyta atitinkamoje Sąjungos teisėje. Tačiau jis turėtų derinti savo išankstinius intervencijos veiksmus su atitinkamomis pertvarkymo institucijomis. Tol, kol nacionalinės institucijos yra kompetentingos pertvarkyti kredito įstaigas, ECB turėtų tinkamai derinti veiksmus su susijusiomis nacionalinėmis institucijomis, kad būtų bendrai susitarta dėl atitinkamų funkcijų krizių atveju, ypač kai tai susiję su tarpvalstybinėmis krizių valdymo grupėmis ir tais tikslais įsteigtomis būsimo pertvarkymo kolegijomis;

| (28) | ECB nepavesti priežiūros uždaviniai turėtų likti nacionalinėms institucijoms. Tie uždaviniai turėtų apimti įgaliojimus gauti kredito įstaigų pranešimus, susijusius su įsisteigimo laisve ir laisvu paslaugų teikimu, vykdyti įstaigų, kurių neapima kredito įstaigų apibrėžtis pagal Sąjungos teisę, tačiau kurių priežiūra vykdoma kaip kredito įstaigų pagal nacionalinę teisę, priežiūrą, vykdyti trečiųjų šalių kredito įstaigų, steigiančių filialą arba teikiančių tarptautines paslaugas Sąjungoje, priežiūrą, vykdyti mokėjimo paslaugų priežiūrą, atlikti kasdieninius kredito įstaigų patikrinimus, atlikti kompetentingų institucijų funkciją kredito įstaigų atžvilgiu, kiek tai susiję su finansinių priemonių rinkomis, finansų sistemos panaudojimo pinigų plovimo ir teroristų finansavimo tikslais prevencija ir vartotojų apsauga; |
| --- | --- |

(28)

ECB nepavesti priežiūros uždaviniai turėtų likti nacionalinėms institucijoms. Tie uždaviniai turėtų apimti įgaliojimus gauti kredito įstaigų pranešimus, susijusius su įsisteigimo laisve ir laisvu paslaugų teikimu, vykdyti įstaigų, kurių neapima kredito įstaigų apibrėžtis pagal Sąjungos teisę, tačiau kurių priežiūra vykdoma kaip kredito įstaigų pagal nacionalinę teisę, priežiūrą, vykdyti trečiųjų šalių kredito įstaigų, steigiančių filialą arba teikiančių tarptautines paslaugas Sąjungoje, priežiūrą, vykdyti mokėjimo paslaugų priežiūrą, atlikti kasdieninius kredito įstaigų patikrinimus, atlikti kompetentingų institucijų funkciją kredito įstaigų atžvilgiu, kiek tai susiję su finansinių priemonių rinkomis, finansų sistemos panaudojimo pinigų plovimo ir teroristų finansavimo tikslais prevencija ir vartotojų apsauga;

| (29) | ECB prireikus turėtų visapusiškai bendradarbiauti su nacionalinėmis institucijomis, kompetentingomis užtikrinti aukšto lygio vartotojų apsaugą ir kovoti su pinigų plovimu; |
| --- | --- |

(29)

ECB prireikus turėtų visapusiškai bendradarbiauti su nacionalinėmis institucijomis, kompetentingomis užtikrinti aukšto lygio vartotojų apsaugą ir kovoti su pinigų plovimu;

| (30) | ECB turėtų vykdyti jam pavestus uždavinius, siekdamas užtikrinti kredito įstaigų saugumą ir patikimumą, Sąjungos ir atskirų dalyvaujančių valstybių narių finansų sistemos stabilumą ir vidaus rinkos vieningumą ir vientisumą, taip užtikrindamas ir indėlininkų apsaugą, taip pat vidaus rinkos veikimo gerinimą pagal bendrą Sąjungos finansinių paslaugų taisyklių sąvadą. Visų pirma ECB turėtų tinkamai atsižvelgti į lygybės ir nediskriminavimo principus; |
| --- | --- |

(30)

ECB turėtų vykdyti jam pavestus uždavinius, siekdamas užtikrinti kredito įstaigų saugumą ir patikimumą, Sąjungos ir atskirų dalyvaujančių valstybių narių finansų sistemos stabilumą ir vidaus rinkos vieningumą ir vientisumą, taip užtikrindamas ir indėlininkų apsaugą, taip pat vidaus rinkos veikimo gerinimą pagal bendrą Sąjungos finansinių paslaugų taisyklių sąvadą. Visų pirma ECB turėtų tinkamai atsižvelgti į lygybės ir nediskriminavimo principus;

| (31) | pavedant priežiūros uždavinius ECB turėtų būti atsižvelgiama į EFPIS ir jos pagrindinį tikslą – sukurti bendrą taisyklių sąvadą ir pagerinti priežiūros praktikos konvergenciją visoje Sąjungoje. Svarbu, kad bankų priežiūros institucijos ir draudimo bei vertybinių popierių rinkų priežiūros institucijos bendradarbiautų spręsdamos bendros svarbos klausimus ir užtikrindamos tinkamą kredito įstaigų, kurios veikia ir draudimo bei vertybinių popierių sektoriuose, priežiūrą. Todėl turėtų būti reikalaujama, kad ECB glaudžiai bendradarbiautų su EBI, EVPRI, EDPPI, Europos sisteminės rizikos valdyba (toliau – ESRV) ir kitomis institucijomis, kurios yra EFSF dalis. ECB turėtų atlikti savo uždavinius laikydamasis šio reglamento nuostatų, nedarydamas poveikio kitų EFPIS dalyvių kompetencijai ir uždaviniams. Taip pat turėtų būti reikalaujama bendradarbiauti su atitinkamomis pertvarkymo institucijomis ir tiesioginę arba netiesioginę viešąją finansinę pagalbą finansuojančiais mechanizmais; |
| --- | --- |

(31)

pavedant priežiūros uždavinius ECB turėtų būti atsižvelgiama į EFPIS ir jos pagrindinį tikslą – sukurti bendrą taisyklių sąvadą ir pagerinti priežiūros praktikos konvergenciją visoje Sąjungoje. Svarbu, kad bankų priežiūros institucijos ir draudimo bei vertybinių popierių rinkų priežiūros institucijos bendradarbiautų spręsdamos bendros svarbos klausimus ir užtikrindamos tinkamą kredito įstaigų, kurios veikia ir draudimo bei vertybinių popierių sektoriuose, priežiūrą. Todėl turėtų būti reikalaujama, kad ECB glaudžiai bendradarbiautų su EBI, EVPRI, EDPPI, Europos sisteminės rizikos valdyba (toliau – ESRV) ir kitomis institucijomis, kurios yra EFSF dalis. ECB turėtų atlikti savo uždavinius laikydamasis šio reglamento nuostatų, nedarydamas poveikio kitų EFPIS dalyvių kompetencijai ir uždaviniams. Taip pat turėtų būti reikalaujama bendradarbiauti su atitinkamomis pertvarkymo institucijomis ir tiesioginę arba netiesioginę viešąją finansinę pagalbą finansuojančiais mechanizmais;

| (32) | ECB turėtų vykdyti savo uždavinius, atsižvelgdamas į atitinkamą Sąjungos teisę, įskaitant visą pirminę ir antrinę Sąjungos teisę, Komisijos sprendimus valstybės pagalbos srityje, konkurencijos taisykles ir susijungimų kontrolę, taip pat visoms valstybėms narėms taikomą bendrą taisyklių sąvadą, ir jos laikydamasis. EBI pavesta parengti techninių standartų ir gairių bei rekomendacijų projektus, kad būtų užtikrinta priežiūros konvergencija ir priežiūros rezultatų nuoseklumas Sąjungoje. ECB neturėtų pakeisti tų EBI vykdomų uždavinių ir todėl turėtų pasinaudoti įgaliojimais priimti reglamentus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 132 straipsnį ir laikantis Sąjungos aktų, kuriuos priėmė Komisija, remdamasi EBI parengtais projektais, ir laikydamasis Reglamento (ES) Nr. 1093/2010 16 straipsnio; |
| --- | --- |

(32)

ECB turėtų vykdyti savo uždavinius, atsižvelgdamas į atitinkamą Sąjungos teisę, įskaitant visą pirminę ir antrinę Sąjungos teisę, Komisijos sprendimus valstybės pagalbos srityje, konkurencijos taisykles ir susijungimų kontrolę, taip pat visoms valstybėms narėms taikomą bendrą taisyklių sąvadą, ir jos laikydamasis. EBI pavesta parengti techninių standartų ir gairių bei rekomendacijų projektus, kad būtų užtikrinta priežiūros konvergencija ir priežiūros rezultatų nuoseklumas Sąjungoje. ECB neturėtų pakeisti tų EBI vykdomų uždavinių ir todėl turėtų pasinaudoti įgaliojimais priimti reglamentus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 132 straipsnį ir laikantis Sąjungos aktų, kuriuos priėmė Komisija, remdamasi EBI parengtais projektais, ir laikydamasis Reglamento (ES) Nr. 1093/2010 16 straipsnio;

| (33) | prireikus ECB su už finansinių priemonių rinkas atsakingomis kompetentingomis institucijomis turėtų sudaryti susitarimo memorandumus, kuriuose bendrai nustatoma, kaip jie bendradarbiaus tarpusavyje vykdydami savo priežiūros uždavinius pagal Sąjungos teisę, susijusius su šiame reglamente nurodytomis finansų įstaigomis. Tokie memorandumai turėtų būti pateikiami Europos Parlamentui, Tarybai ir visų valstybių narių kompetentingoms institucijoms; |
| --- | --- |

(33)

prireikus ECB su už finansinių priemonių rinkas atsakingomis kompetentingomis institucijomis turėtų sudaryti susitarimo memorandumus, kuriuose bendrai nustatoma, kaip jie bendradarbiaus tarpusavyje vykdydami savo priežiūros uždavinius pagal Sąjungos teisę, susijusius su šiame reglamente nurodytomis finansų įstaigomis. Tokie memorandumai turėtų būti pateikiami Europos Parlamentui, Tarybai ir visų valstybių narių kompetentingoms institucijoms;

| (34) | siekdamas vykdyti savo uždavinius ir naudotis priežiūros įgaliojimais, ECB turėtų taikyti materialines taisykles, susijusias su rizikos ribojimu pagrįsta kredito įstaigų priežiūra. Tos taisyklės yra sudarytos iš atitinkamų Sąjungos teisės aktų, visų pirma tiesiogiai taikomų reglamentų arba direktyvų, pvz., dėl kredito įstaigų ir finansinių konglomeratų kapitalo poreikių. Jei su rizikos ribojimu pagrįsta kredito įstaigų priežiūra susijusios materialinės taisyklės yra nustatytos direktyvose, ECB turėtų taikyti nacionalinės teisės aktus, kuriais tos direktyvos yra perkeltos į nacionalinę teisę. Jei atitinkamą Sąjungos teisę sudaro reglamentai ir srityse, kuriose šio reglamento įsigaliojimo dieną tais reglamentais valstybėms narėms aiškiai suteikiama galimybių pasirinkti, ECB taip pat turėtų taikyti nacionalinius teisės aktus, kuriais pasinaudojama tokiomis galimybėmis. Tokios galimybės turėtų būti laikomos išskirtinėmis galimybėmis, kuriomis gali pasinaudoti tik kompetentingos arba paskirtosios institucijos. Tai nedaro poveikio Sąjungos teisės viršenybės principui. Todėl ECB, priimdamas gaires, rekomendacijas arba sprendimus, turėtų remtis atitinkamais privalomais Sąjungos teisės aktais ir veikti jų laikydamasis; |
| --- | --- |

(34)

siekdamas vykdyti savo uždavinius ir naudotis priežiūros įgaliojimais, ECB turėtų taikyti materialines taisykles, susijusias su rizikos ribojimu pagrįsta kredito įstaigų priežiūra. Tos taisyklės yra sudarytos iš atitinkamų Sąjungos teisės aktų, visų pirma tiesiogiai taikomų reglamentų arba direktyvų, pvz., dėl kredito įstaigų ir finansinių konglomeratų kapitalo poreikių. Jei su rizikos ribojimu pagrįsta kredito įstaigų priežiūra susijusios materialinės taisyklės yra nustatytos direktyvose, ECB turėtų taikyti nacionalinės teisės aktus, kuriais tos direktyvos yra perkeltos į nacionalinę teisę. Jei atitinkamą Sąjungos teisę sudaro reglamentai ir srityse, kuriose šio reglamento įsigaliojimo dieną tais reglamentais valstybėms narėms aiškiai suteikiama galimybių pasirinkti, ECB taip pat turėtų taikyti nacionalinius teisės aktus, kuriais pasinaudojama tokiomis galimybėmis. Tokios galimybės turėtų būti laikomos išskirtinėmis galimybėmis, kuriomis gali pasinaudoti tik kompetentingos arba paskirtosios institucijos. Tai nedaro poveikio Sąjungos teisės viršenybės principui. Todėl ECB, priimdamas gaires, rekomendacijas arba sprendimus, turėtų remtis atitinkamais privalomais Sąjungos teisės aktais ir veikti jų laikydamasis;

| (35) | atsižvelgiant į ECB pavestus uždavinius, nacionalinėms kompetentingoms institucijoms pagal nacionalinę teisę suteikiami tam tikri įgaliojimai, kurių šiuo metu pagal Sąjungos teisę nereikalaujama suteikti, įskaitant tam tikrus išankstinės intervencijos veiksmų ir atsargumo priemonių taikymo įgaliojimus. ECB turėtų galėti reikalauti, kad dalyvaujančių valstybių narių nacionalinės institucijos naudotųsi tais įgaliojimais siekiant užtikrinti, kad būtų vykdoma visapusiška ir veiksminga priežiūra pagal BPM; |
| --- | --- |

(35)

atsižvelgiant į ECB pavestus uždavinius, nacionalinėms kompetentingoms institucijoms pagal nacionalinę teisę suteikiami tam tikri įgaliojimai, kurių šiuo metu pagal Sąjungos teisę nereikalaujama suteikti, įskaitant tam tikrus išankstinės intervencijos veiksmų ir atsargumo priemonių taikymo įgaliojimus. ECB turėtų galėti reikalauti, kad dalyvaujančių valstybių narių nacionalinės institucijos naudotųsi tais įgaliojimais siekiant užtikrinti, kad būtų vykdoma visapusiška ir veiksminga priežiūra pagal BPM;

| (36) | siekiant užtikrinti, kad kredito įstaigos, finansų kontroliuojančiosios bendrovės ir mišrią veiklą vykdančios finansų kontroliuojančiosios bendrovės įgyvendintų priežiūros taisykles ir sprendimus, pažeidimo atveju reikėtų taikyti veiksmingas, proporcingas ir atgrasomąsias sankcijas. Vadovaudamasis SESV 132 straipsnio 3 dalimi ir 1998 m. lapkričio 23 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2532/98 dėl Europos centrinio banko teisių taikyti sankcijas (6), ECB turi teisę įmonėms, nesilaikančioms jo reglamentuose ir sprendimuose nustatytų įsipareigojimų, skirti vienkartines arba periodiškai mokamas baudas. Be to, kad ECB galėtų veiksmingai vykdyti savo uždavinius, susijusius su tiesiogiai taikomoje Sąjungos teisėje nurodytų priežiūros taisyklių taikymu, jis turėtų būti įgaliotas kredito įstaigoms, finansų kontroliuojančiosioms bendrovėms ir mišrią veiklą vykdančioms finansų kontroliuojančiosioms bendrovėms skirti pinigines sankcijas už tokių taisyklių pažeidimus. Nacionalinės institucijos turėtų ir toliau galėti taikyti sankcijas, jeigu nesilaikoma įsipareigojimų pagal nacionalinės teisės aktus, kuriais į nacionalinę teisę perkeliamos Sąjungos direktyvos. Kai ECB laiko, kad, siekiant užtikrinti jo uždavinių įvykdymą, tikslinga už tokius pažeidimus taikyti sankciją, jis turėtų galėti tais tikslais perduoti klausimą nacionalinėms kompetentingoms institucijoms; |
| --- | --- |

(36)

siekiant užtikrinti, kad kredito įstaigos, finansų kontroliuojančiosios bendrovės ir mišrią veiklą vykdančios finansų kontroliuojančiosios bendrovės įgyvendintų priežiūros taisykles ir sprendimus, pažeidimo atveju reikėtų taikyti veiksmingas, proporcingas ir atgrasomąsias sankcijas. Vadovaudamasis SESV 132 straipsnio 3 dalimi ir 1998 m. lapkričio 23 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2532/98 dėl Europos centrinio banko teisių taikyti sankcijas (6), ECB turi teisę įmonėms, nesilaikančioms jo reglamentuose ir sprendimuose nustatytų įsipareigojimų, skirti vienkartines arba periodiškai mokamas baudas. Be to, kad ECB galėtų veiksmingai vykdyti savo uždavinius, susijusius su tiesiogiai taikomoje Sąjungos teisėje nurodytų priežiūros taisyklių taikymu, jis turėtų būti įgaliotas kredito įstaigoms, finansų kontroliuojančiosioms bendrovėms ir mišrią veiklą vykdančioms finansų kontroliuojančiosioms bendrovėms skirti pinigines sankcijas už tokių taisyklių pažeidimus. Nacionalinės institucijos turėtų ir toliau galėti taikyti sankcijas, jeigu nesilaikoma įsipareigojimų pagal nacionalinės teisės aktus, kuriais į nacionalinę teisę perkeliamos Sąjungos direktyvos. Kai ECB laiko, kad, siekiant užtikrinti jo uždavinių įvykdymą, tikslinga už tokius pažeidimus taikyti sankciją, jis turėtų galėti tais tikslais perduoti klausimą nacionalinėms kompetentingoms institucijoms;

| (37) | nacionalinės priežiūros institucijos turi svarbios ilgalaikės patirties, susijusios su jų teritorijos kredito įstaigų priežiūra ir jų ekonomine, organizacine ir kultūrine specifika. Tais tikslais jos sukūrė didelį patyrusių, aukštos kvalifikacijos darbuotojų korpusą. Todėl, kad užtikrintų aukštos kokybės Sąjungos masto priežiūrą, nacionalinės kompetentingos institucijos turėtų būti atsakingos už pagalbą ECB rengiant ir įgyvendinant bet kokius aktus, susijusius su ECB priežiūros uždavinių vykdymu. Visų pirma tai turėtų apimti nuolatinį kasdieninį kredito įstaigos būklės vertinimą ir susijusius patikrinimus vietoje; |
| --- | --- |

(37)

nacionalinės priežiūros institucijos turi svarbios ilgalaikės patirties, susijusios su jų teritorijos kredito įstaigų priežiūra ir jų ekonomine, organizacine ir kultūrine specifika. Tais tikslais jos sukūrė didelį patyrusių, aukštos kvalifikacijos darbuotojų korpusą. Todėl, kad užtikrintų aukštos kokybės Sąjungos masto priežiūrą, nacionalinės kompetentingos institucijos turėtų būti atsakingos už pagalbą ECB rengiant ir įgyvendinant bet kokius aktus, susijusius su ECB priežiūros uždavinių vykdymu. Visų pirma tai turėtų apimti nuolatinį kasdieninį kredito įstaigos būklės vertinimą ir susijusius patikrinimus vietoje;

| (38) | šiame reglamente nustatyti kriterijai, kuriais apibrėžiama institucijų, kurios yra mažiau svarbios, aprėptis, turėtų būti taikomi dalyvaujančiose valstybėse narėse aukščiausiu konsolidavimo lygiu, remiantis konsoliduotais duomenimis. Kai ECB vykdo šiuo reglamentu jam pavestus uždavinius, susijusius su kredito įstaigų grupe, kuri nėra mažiau svarbi konsolidavimo pagrindu, tuos uždavinius, susijusius su kredito įstaigų grupe, jis turėtų vykdyti remdamasis konsolidavimo pagrindu, o uždavinius, susijusius su tos grupės bankininkystės patronuojamosiomis įmonėmis ir filialais, įsteigtais dalyvaujančiose valstybėse narėse – kiekvienu atveju atskirai; |
| --- | --- |

(38)

šiame reglamente nustatyti kriterijai, kuriais apibrėžiama institucijų, kurios yra mažiau svarbios, aprėptis, turėtų būti taikomi dalyvaujančiose valstybėse narėse aukščiausiu konsolidavimo lygiu, remiantis konsoliduotais duomenimis. Kai ECB vykdo šiuo reglamentu jam pavestus uždavinius, susijusius su kredito įstaigų grupe, kuri nėra mažiau svarbi konsolidavimo pagrindu, tuos uždavinius, susijusius su kredito įstaigų grupe, jis turėtų vykdyti remdamasis konsolidavimo pagrindu, o uždavinius, susijusius su tos grupės bankininkystės patronuojamosiomis įmonėmis ir filialais, įsteigtais dalyvaujančiose valstybėse narėse – kiekvienu atveju atskirai;

| (39) | šiame reglamente nustatyti kriterijai, kuriais apibrėžiama institucijų, kurios yra mažiau svarbios, aprėptis, turėtų būti patikslinti struktūroje, kurią ECB priima ir paskelbia konsultuodamasis su nacionalinėmis kompetentingomis institucijomis. Tuo pagrindu ECB turėtų būti atsakingas už tų kriterijų taikymą ir tikrinimus, pasitelkiant savo paties skaičiavimus, ar tie kriterijai tenkinami. Dėl ECB prašymo suteikti informaciją šiems skaičiavimams atlikti įstaigos neturėtų būti verčiamos taikyti apskaitos sistemų, kurios skirtųsi nuo tų sistemų, kurios joms taikomos pagal kitus Sąjungos ir nacionalinės teisės aktus; |
| --- | --- |

(39)

šiame reglamente nustatyti kriterijai, kuriais apibrėžiama institucijų, kurios yra mažiau svarbios, aprėptis, turėtų būti patikslinti struktūroje, kurią ECB priima ir paskelbia konsultuodamasis su nacionalinėmis kompetentingomis institucijomis. Tuo pagrindu ECB turėtų būti atsakingas už tų kriterijų taikymą ir tikrinimus, pasitelkiant savo paties skaičiavimus, ar tie kriterijai tenkinami. Dėl ECB prašymo suteikti informaciją šiems skaičiavimams atlikti įstaigos neturėtų būti verčiamos taikyti apskaitos sistemų, kurios skirtųsi nuo tų sistemų, kurios joms taikomos pagal kitus Sąjungos ir nacionalinės teisės aktus;

| (40) | jei kredito įstaiga laikoma svarbia arba mažiau svarbia, tokio vertinimo paprastai nereikėtų keisti dažniau nei kartą per 12 mėnesių, išskyrus tais atvejais, kai įvyksta struktūriniai bankų grupių pokyčiai, pvz., susijungimai arba pardavimai; |
| --- | --- |

(40)

jei kredito įstaiga laikoma svarbia arba mažiau svarbia, tokio vertinimo paprastai nereikėtų keisti dažniau nei kartą per 12 mėnesių, išskyrus tais atvejais, kai įvyksta struktūriniai bankų grupių pokyčiai, pvz., susijungimai arba pardavimai;

| (41) | ECB, gavęs nacionalinės kompetentingos institucijos pranešimą ir priimdamas sprendimą, ar tokia įstaiga laikoma itin svarbia vietos ekonomikai ir todėl jos priežiūrą turėtų vykdyti ECB, turėtų atsižvelgti į visas svarbias aplinkybes, be kita ko, į vienodų veiklos sąlygų užtikrinimą; |
| --- | --- |

(41)

ECB, gavęs nacionalinės kompetentingos institucijos pranešimą ir priimdamas sprendimą, ar tokia įstaiga laikoma itin svarbia vietos ekonomikai ir todėl jos priežiūrą turėtų vykdyti ECB, turėtų atsižvelgti į visas svarbias aplinkybes, be kita ko, į vienodų veiklos sąlygų užtikrinimą;

| (42) | kiek tai susiję su euro zonoje ir už jos ribų veikiančių tarpvalstybinių kredito įstaigų priežiūra, ECB turėtų glaudžiai bendradarbiauti su kompetentingomis nedalyvaujančių valstybių narių institucijomis. Kaip kompetentingai institucijai, ECB turėtų būti taikomi atitinkami įpareigojimai bendradarbiauti ir keistis informacija pagal Sąjungos teisę, jis taip pat turėtų visapusiškai dalyvauti priežiūros institucijų kolegijose. Be to, kadangi Sąjungos institucijos vykdomi priežiūros uždaviniai yra aiškiai naudingi finansiniam stabilumui ir tvariai rinkos integracijai užtikrinti, valstybės narės, kurių valiuta nėra euro, taip pat turėtų turėti galimybę dalyvauti BPM. Vis dėlto būtina veiksmingo priežiūros uždavinių vykdymo sąlyga – visapusiškai ir laiku įgyvendinami priežiūros sprendimai. Todėl valstybės narės, norinčios dalyvauti BPM, turėtų įsipareigoti užtikrinti, kad jų nacionalinės kompetentingos institucijos laikysis bet kokių ECB reikalaujamų su kredito įstaigomis susijusių priemonių ir jas įgyvendins. ECB turėtų galėti užmegzti glaudų bendradarbiavimą su valstybės narės, kurios valiuta nėra euro, kompetentingomis institucijomis. Jis turėtų būti įpareigotas užmegzti bendradarbiavimą, kai vykdomos šiame reglamente nustatytos sąlygos; |
| --- | --- |

(42)

kiek tai susiję su euro zonoje ir už jos ribų veikiančių tarpvalstybinių kredito įstaigų priežiūra, ECB turėtų glaudžiai bendradarbiauti su kompetentingomis nedalyvaujančių valstybių narių institucijomis. Kaip kompetentingai institucijai, ECB turėtų būti taikomi atitinkami įpareigojimai bendradarbiauti ir keistis informacija pagal Sąjungos teisę, jis taip pat turėtų visapusiškai dalyvauti priežiūros institucijų kolegijose. Be to, kadangi Sąjungos institucijos vykdomi priežiūros uždaviniai yra aiškiai naudingi finansiniam stabilumui ir tvariai rinkos integracijai užtikrinti, valstybės narės, kurių valiuta nėra euro, taip pat turėtų turėti galimybę dalyvauti BPM. Vis dėlto būtina veiksmingo priežiūros uždavinių vykdymo sąlyga – visapusiškai ir laiku įgyvendinami priežiūros sprendimai. Todėl valstybės narės, norinčios dalyvauti BPM, turėtų įsipareigoti užtikrinti, kad jų nacionalinės kompetentingos institucijos laikysis bet kokių ECB reikalaujamų su kredito įstaigomis susijusių priemonių ir jas įgyvendins. ECB turėtų galėti užmegzti glaudų bendradarbiavimą su valstybės narės, kurios valiuta nėra euro, kompetentingomis institucijomis. Jis turėtų būti įpareigotas užmegzti bendradarbiavimą, kai vykdomos šiame reglamente nustatytos sąlygos;

| (43) | atsižvelgiant į tai, kad dalyvaujančios valstybės narės, kurių valiuta nėra euro, tol, kol pagal SESV neįsiveda euro, nedalyvauja Valdančiojoje taryboje ir negali visapusiškai naudotis kitais valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro, skirtais mechanizmais, šiame reglamente numatytos papildomos sprendimų priėmimo proceso apsaugos priemonės. Tačiau tos apsaugos priemonės, visų pirma dalyvaujančių valstybių narių, kurių valiuta nėra euro, galimybė, informavus Valdančiąją tarybą apie savo pagrįstą nesutikimą su Priežiūros valdybos sprendimo projektu, prašyti nedelsiant nutraukti glaudų bendradarbiavimą, turėtų būti naudojamos tinkamai pagrįstais išimtiniais atvejais. Jos turėtų būti naudojamos tik tol, kol galioja tos ypatingos aplinkybės. Apsaugos priemonės numatomos dėl ypatingų aplinkybių, kuriomis dalyvaujančioms valstybėms narėms, kurių valiuta nėra euro, taikomas šis reglamentas, nes jos nedalyvauja Valdančiojoje taryboje ir negali visapusiškai naudotis valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro, skirtais kitais mechanizmais. Todėl apsaugos priemonės negali ir neturėtų būti laikomos precedentu kitose Sąjungos politikos srityse; |
| --- | --- |

(43)

atsižvelgiant į tai, kad dalyvaujančios valstybės narės, kurių valiuta nėra euro, tol, kol pagal SESV neįsiveda euro, nedalyvauja Valdančiojoje taryboje ir negali visapusiškai naudotis kitais valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro, skirtais mechanizmais, šiame reglamente numatytos papildomos sprendimų priėmimo proceso apsaugos priemonės. Tačiau tos apsaugos priemonės, visų pirma dalyvaujančių valstybių narių, kurių valiuta nėra euro, galimybė, informavus Valdančiąją tarybą apie savo pagrįstą nesutikimą su Priežiūros valdybos sprendimo projektu, prašyti nedelsiant nutraukti glaudų bendradarbiavimą, turėtų būti naudojamos tinkamai pagrįstais išimtiniais atvejais. Jos turėtų būti naudojamos tik tol, kol galioja tos ypatingos aplinkybės. Apsaugos priemonės numatomos dėl ypatingų aplinkybių, kuriomis dalyvaujančioms valstybėms narėms, kurių valiuta nėra euro, taikomas šis reglamentas, nes jos nedalyvauja Valdančiojoje taryboje ir negali visapusiškai naudotis valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro, skirtais kitais mechanizmais. Todėl apsaugos priemonės negali ir neturėtų būti laikomos precedentu kitose Sąjungos politikos srityse;

| (44) | jokios šio reglamento nuostatos neturėtų kaip nors keisti dabartinės sistemos, kuria reglamentuojamas patronuojamųjų įmonių ar filialų teisinės formos pakeitimas, ir tokios sistemos taikymo arba neturėtų būti aiškinamos ar taikomos kaip paskatos atlikti tokį pakeitimą. Todėl turėtų būti visapusiškai gerbiama nedalyvaujančių valstybių narių kompetentingų institucijų atsakomybė, kad tos institucijos toliau galėtų naudotis pakankamomis priežiūros priemonėmis ir įgaliojimais jų teritorijoje veikiančių kredito įstaigų atžvilgiu, kad jos gebėtų įgyvendinti šią atsakomybę ir veiksmingai užtikrinti finansinį stabilumą ir ginti viešąjį interesą. Be to, siekiant padėti toms kompetentingoms institucijoms įgyvendinti savo atsakomybę, indėlininkams ir kompetentingoms institucijoms turėtų būti laiku teikiama informacija apie patronuojamųjų įmonių ar filialų teisinės formos pakeitimą; |
| --- | --- |

(44)

jokios šio reglamento nuostatos neturėtų kaip nors keisti dabartinės sistemos, kuria reglamentuojamas patronuojamųjų įmonių ar filialų teisinės formos pakeitimas, ir tokios sistemos taikymo arba neturėtų būti aiškinamos ar taikomos kaip paskatos atlikti tokį pakeitimą. Todėl turėtų būti visapusiškai gerbiama nedalyvaujančių valstybių narių kompetentingų institucijų atsakomybė, kad tos institucijos toliau galėtų naudotis pakankamomis priežiūros priemonėmis ir įgaliojimais jų teritorijoje veikiančių kredito įstaigų atžvilgiu, kad jos gebėtų įgyvendinti šią atsakomybę ir veiksmingai užtikrinti finansinį stabilumą ir ginti viešąjį interesą. Be to, siekiant padėti toms kompetentingoms institucijoms įgyvendinti savo atsakomybę, indėlininkams ir kompetentingoms institucijoms turėtų būti laiku teikiama informacija apie patronuojamųjų įmonių ar filialų teisinės formos pakeitimą;

| (45) | kad galėtų vykdyti savo uždavinius, ECB turėtų būti suteikti atitinkami priežiūros įgaliojimai. Sąjungos teisėje, reglamentuojančioje rizikos ribojimu pagrįstą kredito įstaigų priežiūrą, nustatyti tam tikri įgaliojimai, pavestini tais tikslais valstybių narių paskirtoms kompetentingoms institucijoms. Tiek, kiek tie įgaliojimai susiję su ECB pavestais priežiūros uždaviniais, dalyvaujančių valstybių narių atžvilgiu ECB turėtų būti laikomas kompetentinga institucija ir jam turėtų būti suteikti įgaliojimai, pavesti kompetentingoms institucijoms pagal Sąjungos teisę. Tai apima įgaliojimus, tais aktais pavestus buveinės ir priimančiųjų valstybių narių kompetentingoms institucijoms, ir įgaliojimus, pavestus paskirtosioms institucijoms; |
| --- | --- |

(45)

kad galėtų vykdyti savo uždavinius, ECB turėtų būti suteikti atitinkami priežiūros įgaliojimai. Sąjungos teisėje, reglamentuojančioje rizikos ribojimu pagrįstą kredito įstaigų priežiūrą, nustatyti tam tikri įgaliojimai, pavestini tais tikslais valstybių narių paskirtoms kompetentingoms institucijoms. Tiek, kiek tie įgaliojimai susiję su ECB pavestais priežiūros uždaviniais, dalyvaujančių valstybių narių atžvilgiu ECB turėtų būti laikomas kompetentinga institucija ir jam turėtų būti suteikti įgaliojimai, pavesti kompetentingoms institucijoms pagal Sąjungos teisę. Tai apima įgaliojimus, tais aktais pavestus buveinės ir priimančiųjų valstybių narių kompetentingoms institucijoms, ir įgaliojimus, pavestus paskirtosioms institucijoms;

| (46) | ECB turėtų turėti priežiūros įgaliojimus pagal šį reglamentą iš valdymo organo pašalinti jo narį; |
| --- | --- |

(46)

ECB turėtų turėti priežiūros įgaliojimus pagal šį reglamentą iš valdymo organo pašalinti jo narį;

| (47) | kad galėtų veiksmingai vykdyti savo priežiūros uždavinius, ECB turėtų galėti reikalauti visos būtinos informacijos ir atlikti tyrimus bei patikrinimus vietoje, prireikus bendradarbiaudamas su nacionalinėmis kompetentingomis institucijomis. ECB ir nacionalinės kompetentingos institucijos turėtų turėti prieigą prie tos pačios informacijos, kredito įstaigoms netaikant dvigubų atskaitomybės reikalavimų; |
| --- | --- |

(47)

kad galėtų veiksmingai vykdyti savo priežiūros uždavinius, ECB turėtų galėti reikalauti visos būtinos informacijos ir atlikti tyrimus bei patikrinimus vietoje, prireikus bendradarbiaudamas su nacionalinėmis kompetentingomis institucijomis. ECB ir nacionalinės kompetentingos institucijos turėtų turėti prieigą prie tos pačios informacijos, kredito įstaigoms netaikant dvigubų atskaitomybės reikalavimų;

| (48) | teisinė profesinė privilegija yra pamatinis Sąjungos teisės principas, pagal kurį saugomas fizinių ar juridinių asmenų ir jų patarėjų bendravimo konfidencialumas, laikantis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (toliau – ESTT) jurisprudencijoje nustatytų sąlygų; |
| --- | --- |

(48)

teisinė profesinė privilegija yra pamatinis Sąjungos teisės principas, pagal kurį saugomas fizinių ar juridinių asmenų ir jų patarėjų bendravimo konfidencialumas, laikantis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (toliau – ESTT) jurisprudencijoje nustatytų sąlygų;

| (49) | kai ECB reikia prašyti informacijos iš asmens, įsteigto nedalyvaujančioje valstybėje narėje, bet priklausančio kredito įstaigai, finansų kontroliuojančiajai bendrovei arba mišrią veiklą vykdančiai finansų kontroliuojančiajai bendrovei, įsteigtai dalyvaujančioje valstybėje narėje, arba kuriam tokia kredito įstaiga, finansų kontroliuojančioji bendrovė arba mišrią veiklą vykdanti finansų kontroliuojančioji bendrovė yra perdavusi veiklos funkcijas arba veiklą, ir kai nedalyvaujančioje valstybėje narėje tokie reikalavimai netaikomi ir neužtikrinamas jų vykdymas, ECB savo veiksmus turėtų derinti su atitinkamos nedalyvaujančios valstybės narės kompetentinga institucija; |
| --- | --- |

(49)

kai ECB reikia prašyti informacijos iš asmens, įsteigto nedalyvaujančioje valstybėje narėje, bet priklausančio kredito įstaigai, finansų kontroliuojančiajai bendrovei arba mišrią veiklą vykdančiai finansų kontroliuojančiajai bendrovei, įsteigtai dalyvaujančioje valstybėje narėje, arba kuriam tokia kredito įstaiga, finansų kontroliuojančioji bendrovė arba mišrią veiklą vykdanti finansų kontroliuojančioji bendrovė yra perdavusi veiklos funkcijas arba veiklą, ir kai nedalyvaujančioje valstybėje narėje tokie reikalavimai netaikomi ir neužtikrinamas jų vykdymas, ECB savo veiksmus turėtų derinti su atitinkamos nedalyvaujančios valstybės narės kompetentinga institucija;

| (50) | šiuo reglamentu nedaromas poveikis prie Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) ir SESV pridėto Protokolo Nr. 4 dėl Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statuto (toliau – ECBS ir ECB statutas) 34 ir 42 straipsniuose nustatytų taisyklių taikymui. Pagal šį reglamentą ECB priimtais aktais neturėtų būti sukuriama jokių teisių arba nustatoma jokių prievolių nedalyvaujančiose valstybėse narėse, išskyrus atvejus, kai tokie aktai atitinka atitinkamą Sąjungos teisę, pagal tą protokolą ir pagal prie ES sutarties ir SESV pridėtą Protokolą Nr. 15 dėl tam tikrų su Jungtine Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalyste susijusių nuostatų; |
| --- | --- |

(50)

šiuo reglamentu nedaromas poveikis prie Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) ir SESV pridėto Protokolo Nr. 4 dėl Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statuto (toliau – ECBS ir ECB statutas) 34 ir 42 straipsniuose nustatytų taisyklių taikymui. Pagal šį reglamentą ECB priimtais aktais neturėtų būti sukuriama jokių teisių arba nustatoma jokių prievolių nedalyvaujančiose valstybėse narėse, išskyrus atvejus, kai tokie aktai atitinka atitinkamą Sąjungos teisę, pagal tą protokolą ir pagal prie ES sutarties ir SESV pridėtą Protokolą Nr. 15 dėl tam tikrų su Jungtine Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalyste susijusių nuostatų;

| (51) | jeigu kredito įstaigos pasinaudoja įsisteigimo ir laisvo paslaugų teikimo teise kitoje valstybėje narėje arba jeigu kelios grupės įstaigos yra įsteigtos skirtingose valstybėse narėse, Sąjungos teisėje numatomos specialios procedūros ir įgaliojimų paskirstymas tarp atitinkamų valstybių narių. Ta apimtimi, kiek ECB perima tam tikrus priežiūros uždavinius visų dalyvaujančių valstybių narių atžvilgiu, tos procedūros ir įgaliojimų paskirstymas neturėtų būti taikomi įsisteigimo teisės arba teisės teikti paslaugas kitoje dalyvaujančioje valstybėje narėje įgyvendinimui; |
| --- | --- |

(51)

jeigu kredito įstaigos pasinaudoja įsisteigimo ir laisvo paslaugų teikimo teise kitoje valstybėje narėje arba jeigu kelios grupės įstaigos yra įsteigtos skirtingose valstybėse narėse, Sąjungos teisėje numatomos specialios procedūros ir įgaliojimų paskirstymas tarp atitinkamų valstybių narių. Ta apimtimi, kiek ECB perima tam tikrus priežiūros uždavinius visų dalyvaujančių valstybių narių atžvilgiu, tos procedūros ir įgaliojimų paskirstymas neturėtų būti taikomi įsisteigimo teisės arba teisės teikti paslaugas kitoje dalyvaujančioje valstybėje narėje įgyvendinimui;

| (52) | vykdydamas savo uždavinius pagal šį reglamentą ir prašydamas nacionalinių kompetentingų institucijų pagalbos ECB turėtų deramą dėmesį skirti tinkamai visų nacionalinių kompetentingų institucijų dalyvavimo pusiausvyrai, atsižvelgiant į su taikytinoje Sąjungos teisėje išdėstyta individualia priežiūra bei su priežiūra iš dalies konsoliduotu pagrindu ir konsoliduotu pagrindu susijusias pareigas; |
| --- | --- |

(52)

vykdydamas savo uždavinius pagal šį reglamentą ir prašydamas nacionalinių kompetentingų institucijų pagalbos ECB turėtų deramą dėmesį skirti tinkamai visų nacionalinių kompetentingų institucijų dalyvavimo pusiausvyrai, atsižvelgiant į su taikytinoje Sąjungos teisėje išdėstyta individualia priežiūra bei su priežiūra iš dalies konsoliduotu pagrindu ir konsoliduotu pagrindu susijusias pareigas;

| (53) | nė vienos šio reglamento nuostatos nereikėtų suprasti kaip suteikiančios ECB įgaliojimus taikyti sankcijas fiziniams ar juridiniams asmenims, išskyrus kredito įstaigas, finansų kontroliuojančiąsias bendroves ar mišrią veiklą vykdančias finansų kontroliuojančiąsias bendroves, nedarant poveikio ECB įgaliojimams reikalauti, kad nacionalinės kompetentingos institucijos atliktų veiksmus, kuriais būtų užtikrintas tinkamų sankcijų taikymas; |
| --- | --- |

(53)

nė vienos šio reglamento nuostatos nereikėtų suprasti kaip suteikiančios ECB įgaliojimus taikyti sankcijas fiziniams ar juridiniams asmenims, išskyrus kredito įstaigas, finansų kontroliuojančiąsias bendroves ar mišrią veiklą vykdančias finansų kontroliuojančiąsias bendroves, nedarant poveikio ECB įgaliojimams reikalauti, kad nacionalinės kompetentingos institucijos atliktų veiksmus, kuriais būtų užtikrintas tinkamų sankcijų taikymas;

| (54) | kaip nustatyta Sutartimis, ECB yra visos Sąjungos institucija. Taikydamas savo sprendimų priėmimo procedūras, jis turėtų laikytis Sąjungos taisyklių ir bendrųjų tinkamo proceso ir skaidrumo principų. Turėtų būti visapusiškai paisoma ECB sprendimų adresatų teisės būti išklausytiems, taip pat jų teisės prašyti peržiūrėti ECB sprendimus, laikantis šiame reglamente nustatytų taisyklių; |
| --- | --- |

(54)

kaip nustatyta Sutartimis, ECB yra visos Sąjungos institucija. Taikydamas savo sprendimų priėmimo procedūras, jis turėtų laikytis Sąjungos taisyklių ir bendrųjų tinkamo proceso ir skaidrumo principų. Turėtų būti visapusiškai paisoma ECB sprendimų adresatų teisės būti išklausytiems, taip pat jų teisės prašyti peržiūrėti ECB sprendimus, laikantis šiame reglamente nustatytų taisyklių;

| (55) | priežiūros uždavinių pavedimas reiškia didelę ECB atsakomybę užtikrinti finansinį stabilumą Sąjungoje ir kuo veiksmingiau ir proporcingiau naudotis savo priežiūros įgaliojimais. Bet koks valstybės narės priežiūros įgaliojimų perdavimas Sąjungos lygiui turėtų būti atsvertas tinkamais skaidrumo ir atskaitomybės reikalavimais. Todėl ECB turėtų atsiskaityti už tų uždavinių vykdymą Europos Parlamentui ir Tarybai, kaip demokratiškai įteisintoms institucijoms, atstovaujančioms Sąjungos piliečiams ir valstybėms narėms. Toks atsiskaitymas turėtų apimti reguliarų ataskaitų teikimą ir atsakymą į Europos Parlamento klausimus, laikantis jo Darbo tvarkos taisyklių, ir į euro grupės klausimus, laikantis jos procedūrų. Visi atskaitomybės įsipareigojimai turėtų būti vykdomi laikantis atitinkamų profesinės paslapties reikalavimų; |
| --- | --- |

(55)

priežiūros uždavinių pavedimas reiškia didelę ECB atsakomybę užtikrinti finansinį stabilumą Sąjungoje ir kuo veiksmingiau ir proporcingiau naudotis savo priežiūros įgaliojimais. Bet koks valstybės narės priežiūros įgaliojimų perdavimas Sąjungos lygiui turėtų būti atsvertas tinkamais skaidrumo ir atskaitomybės reikalavimais. Todėl ECB turėtų atsiskaityti už tų uždavinių vykdymą Europos Parlamentui ir Tarybai, kaip demokratiškai įteisintoms institucijoms, atstovaujančioms Sąjungos piliečiams ir valstybėms narėms. Toks atsiskaitymas turėtų apimti reguliarų ataskaitų teikimą ir atsakymą į Europos Parlamento klausimus, laikantis jo Darbo tvarkos taisyklių, ir į euro grupės klausimus, laikantis jos procedūrų. Visi atskaitomybės įsipareigojimai turėtų būti vykdomi laikantis atitinkamų profesinės paslapties reikalavimų;

| (56) | ECB taip pat turėtų dalyvaujančių valstybių narių nacionaliniams parlamentams perduoti Europos Parlamentui ir Tarybai siunčiamas ataskaitas. Dalyvaujančių valstybių narių nacionaliniai parlamentai turėtų galėti teikti pastabas ar klausimus ECB dėl jo priežiūros uždavinių vykdymo, į kuriuos ECB gali atsakyti. Šių nacionalinių parlamentų vidaus taisyklėse turėtų būti atsižvelgta į pastabų ir klausimų teikimo ECB atitinkamų procedūrų ir tvarkos ypatumus. Šiomis aplinkybėmis ypač daug dėmesio turėtų būti skirta pastaboms ar klausimams, susijusiems su leidimų panaikinimu toms kredito įstaigoms, kurių atžvilgiu nacionalinės institucijos ėmėsi veiksmų, būtinų pertvarkymui arba finansiniam stabilumui užtikrinti pagal šiame reglamente nustatytą procedūrą. Dalyvaujančios valstybės narės nacionalinis parlamentas taip pat turėtų galėti pakviesti Priežiūros valdybos pirmininką arba atstovą kartu su nacionalinės kompetentingos institucijos atstovu dalyvauti nuomonių pasikeitime dėl tos valstybės narės kredito įstaigų priežiūros. Toks nacionalinių parlamentų vaidmuo yra tinkamas, atsižvelgiant į galimą poveikį, kurį priežiūros priemonės gali daryti valstybės finansams, kredito įstaigoms, jų klientams ir darbuotojams bei dalyvaujančių valstybių narių rinkoms. Jeigu nacionalinės kompetentingos institucijos imasi veiksmų pagal šį reglamentą, atskaitomybės tvarka pagal nacionalinę teisę turėtų ir toliau galioti; |
| --- | --- |

(56)

ECB taip pat turėtų dalyvaujančių valstybių narių nacionaliniams parlamentams perduoti Europos Parlamentui ir Tarybai siunčiamas ataskaitas. Dalyvaujančių valstybių narių nacionaliniai parlamentai turėtų galėti teikti pastabas ar klausimus ECB dėl jo priežiūros uždavinių vykdymo, į kuriuos ECB gali atsakyti. Šių nacionalinių parlamentų vidaus taisyklėse turėtų būti atsižvelgta į pastabų ir klausimų teikimo ECB atitinkamų procedūrų ir tvarkos ypatumus. Šiomis aplinkybėmis ypač daug dėmesio turėtų būti skirta pastaboms ar klausimams, susijusiems su leidimų panaikinimu toms kredito įstaigoms, kurių atžvilgiu nacionalinės institucijos ėmėsi veiksmų, būtinų pertvarkymui arba finansiniam stabilumui užtikrinti pagal šiame reglamente nustatytą procedūrą. Dalyvaujančios valstybės narės nacionalinis parlamentas taip pat turėtų galėti pakviesti Priežiūros valdybos pirmininką arba atstovą kartu su nacionalinės kompetentingos institucijos atstovu dalyvauti nuomonių pasikeitime dėl tos valstybės narės kredito įstaigų priežiūros. Toks nacionalinių parlamentų vaidmuo yra tinkamas, atsižvelgiant į galimą poveikį, kurį priežiūros priemonės gali daryti valstybės finansams, kredito įstaigoms, jų klientams ir darbuotojams bei dalyvaujančių valstybių narių rinkoms. Jeigu nacionalinės kompetentingos institucijos imasi veiksmų pagal šį reglamentą, atskaitomybės tvarka pagal nacionalinę teisę turėtų ir toliau galioti;

| (57) | šis reglamentas nedaro poveikio Europos Parlamento teisei įsteigti laikiną tyrimo komitetą ir jam pavesti tirti įtariamus pažeidimus arba netinkamo administravimo atvejus įgyvendinant Sąjungos teisę pagal SESV 226 straipsnį arba vykdyti jam priklausančias politinės kontrolės funkcijas, kaip numatyta Sutartyse, įskaitant teisę Europos Parlamentui priimti poziciją arba rezoliuciją tais klausimais, kuriais, jo manymu, jis gali pareikšti nuomonę; |
| --- | --- |

(57)

šis reglamentas nedaro poveikio Europos Parlamento teisei įsteigti laikiną tyrimo komitetą ir jam pavesti tirti įtariamus pažeidimus arba netinkamo administravimo atvejus įgyvendinant Sąjungos teisę pagal SESV 226 straipsnį arba vykdyti jam priklausančias politinės kontrolės funkcijas, kaip numatyta Sutartyse, įskaitant teisę Europos Parlamentui priimti poziciją arba rezoliuciją tais klausimais, kuriais, jo manymu, jis gali pareikšti nuomonę;

| (58) | ECB turėtų vykdyti veiklą laikydamasis tinkamo proceso ir skaidrumo principų; |
| --- | --- |

(58)

ECB turėtų vykdyti veiklą laikydamasis tinkamo proceso ir skaidrumo principų;

| (59) | SESV 15 straipsnio 3 dalyje nurodytame reglamente turėtų būti nustatytos išsamios taisyklės, kurių laikantis suteikiama prieiga prie ECB turimų vykdant priežiūros uždavinius parengtų dokumentų, kaip tai numatyta SESV; |
| --- | --- |

(59)

SESV 15 straipsnio 3 dalyje nurodytame reglamente turėtų būti nustatytos išsamios taisyklės, kurių laikantis suteikiama prieiga prie ECB turimų vykdant priežiūros uždavinius parengtų dokumentų, kaip tai numatyta SESV;

| (60) | pagal SESV 263 straipsnį ESTT prižiūri, inter alia, ECB aktų, išskyrus rekomendacijas ir nuomones, galinčių turėti teisinių padarinių trečiosioms šalims, teisėtumą; |
| --- | --- |

(60)

pagal SESV 263 straipsnį ESTT prižiūri, inter alia, ECB aktų, išskyrus rekomendacijas ir nuomones, galinčių turėti teisinių padarinių trečiosioms šalims, teisėtumą;

| (61) | pagal SESV 340 straipsnį ECB pagal bendrus valstybių narių teisės aktams būdingus principus turėtų atlyginti bet kokią žalą, kurią padaro ECB arba jo tarnautojai eidami savo pareigas. Tai neturėtų daryti poveikio nacionalinių kompetentingų institucijų atsakomybei pagal nacionalinius teisės aktus atlyginti žalą, kurią padaro šios institucijos arba jų tarnautojai eidami savo pareigas; |
| --- | --- |

(61)

pagal SESV 340 straipsnį ECB pagal bendrus valstybių narių teisės aktams būdingus principus turėtų atlyginti bet kokią žalą, kurią padaro ECB arba jo tarnautojai eidami savo pareigas. Tai neturėtų daryti poveikio nacionalinių kompetentingų institucijų atsakomybei pagal nacionalinius teisės aktus atlyginti žalą, kurią padaro šios institucijos arba jų tarnautojai eidami savo pareigas;

| (62) | Tarybos reglamentas Nr. 1, nustatantis kalbas, kurios turi būti vartojamos Europos ekonominėje bendrijoje (7), taikomas ECB pagal SESV 342 straipsnį; |
| --- | --- |

(62)

Tarybos reglamentas Nr. 1, nustatantis kalbas, kurios turi būti vartojamos Europos ekonominėje bendrijoje (7), taikomas ECB pagal SESV 342 straipsnį;

| (63) | nustatydamas, ar turėtų būti apibota atitinkamų asmenų teisė susipažinti su byla, ECB turėtų gerbti pagrindines teises ir laikytis Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje įtvirtintų principų, visų pirma gerbti teisę į veiksmingą teisinę gynybą ir teisingą bylos nagrinėjimą; |
| --- | --- |

(63)

nustatydamas, ar turėtų būti apibota atitinkamų asmenų teisė susipažinti su byla, ECB turėtų gerbti pagrindines teises ir laikytis Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje įtvirtintų principų, visų pirma gerbti teisę į veiksmingą teisinę gynybą ir teisingą bylos nagrinėjimą;

| (64) | ECB turėtų fiziniams ir juridiniams asmenims sudaryti galimybę pateikti prašymą peržiūrėti naudojantis šiuo reglamentu jam suteiktais įgaliojimais priimtus sprendimus, kurie yra jiems skirti arba kurie yra tiesiogiai ir asmeniškai su jais susiję. Peržiūra turėtų apimti tokių sprendimų procedūrinę ir materialinę atitiktį šiam reglamentui, atsižvelgiant į ECB paliktą veiksmų laisvę nuspręsti, kada priimti tuos sprendimus. Tuo tikslu ir dėl proceso ekonomijos priežasčių ECB turėtų įsteigti Administracinę peržiūros valdybą, kuri atliktų tokią vidinę peržiūrą. ECB valdančioji taryba valdybos nariais turėtų skirti aukštos reputacijos asmenis. Priimdama sprendimą, Valdančioji taryba turėtų kuo labiau stengtis užtikrinti tinkamą geografinę ir lyčių pusiausvyrą iš visų valstybių narių. Peržiūros procedūroje turėtų būti numatyta galimybė Priežiūros valdybai prireikus persvarstyti savo ankstesnį sprendimo projektą; |
| --- | --- |

(64)

ECB turėtų fiziniams ir juridiniams asmenims sudaryti galimybę pateikti prašymą peržiūrėti naudojantis šiuo reglamentu jam suteiktais įgaliojimais priimtus sprendimus, kurie yra jiems skirti arba kurie yra tiesiogiai ir asmeniškai su jais susiję. Peržiūra turėtų apimti tokių sprendimų procedūrinę ir materialinę atitiktį šiam reglamentui, atsižvelgiant į ECB paliktą veiksmų laisvę nuspręsti, kada priimti tuos sprendimus. Tuo tikslu ir dėl proceso ekonomijos priežasčių ECB turėtų įsteigti Administracinę peržiūros valdybą, kuri atliktų tokią vidinę peržiūrą. ECB valdančioji taryba valdybos nariais turėtų skirti aukštos reputacijos asmenis. Priimdama sprendimą, Valdančioji taryba turėtų kuo labiau stengtis užtikrinti tinkamą geografinę ir lyčių pusiausvyrą iš visų valstybių narių. Peržiūros procedūroje turėtų būti numatyta galimybė Priežiūros valdybai prireikus persvarstyti savo ankstesnį sprendimo projektą;

| (65) | ECB yra atsakingas už pinigų politikos funkcijų vykdymą, siekiant išlaikyti kainų stabilumą pagal SESV 127 straipsnio 1 dalį. Priežiūros uždavinių vykdymo tikslas – apsaugoti kredito įstaigų saugumą ir patikimumą ir finansų sistemos stabilumą. Todėl jie turėtų būti vykdomi visiškai atskirai, siekiant išvengti interesų konfliktų ir užtikrinti, kad kiekviena funkcija būtų vykdoma atsižvelgiant į taikytinus tikslus. ECB turėtų galėti užtikrinti, kad Valdančioji taryba veiktų visiškai atskirdama pinigų politikos ir priežiūros funkcijas. Toks atskyrimas turėtų, be kita ko, reikšti, kad rengiami visiškai atskiri posėdžiai ir darbotvarkės; |
| --- | --- |

(65)

ECB yra atsakingas už pinigų politikos funkcijų vykdymą, siekiant išlaikyti kainų stabilumą pagal SESV 127 straipsnio 1 dalį. Priežiūros uždavinių vykdymo tikslas – apsaugoti kredito įstaigų saugumą ir patikimumą ir finansų sistemos stabilumą. Todėl jie turėtų būti vykdomi visiškai atskirai, siekiant išvengti interesų konfliktų ir užtikrinti, kad kiekviena funkcija būtų vykdoma atsižvelgiant į taikytinus tikslus. ECB turėtų galėti užtikrinti, kad Valdančioji taryba veiktų visiškai atskirdama pinigų politikos ir priežiūros funkcijas. Toks atskyrimas turėtų, be kita ko, reikšti, kad rengiami visiškai atskiri posėdžiai ir darbotvarkės;

| (66) | visose tarnybose, kurios reikalingos nepriklausomos pinigų politikos tikslais, turėtų būti atliktas darbuotojų atskyrimas organizacijos struktūroje, kuriuo turėtų būti užtikrinama, kad šiuo reglamentu pavestų uždavinių vykdymui būtų visapusiškai taikoma šiame reglamente numatyta demokratinė atskaitomybė ir priežiūra. Pagal šį reglamentą ECB pavestų uždavinių vykdyme dalyvaujantys darbuotojai turėtų būti atskaitingi Priežiūros valdybos pirmininkui; |
| --- | --- |

(66)

visose tarnybose, kurios reikalingos nepriklausomos pinigų politikos tikslais, turėtų būti atliktas darbuotojų atskyrimas organizacijos struktūroje, kuriuo turėtų būti užtikrinama, kad šiuo reglamentu pavestų uždavinių vykdymui būtų visapusiškai taikoma šiame reglamente numatyta demokratinė atskaitomybė ir priežiūra. Pagal šį reglamentą ECB pavestų uždavinių vykdyme dalyvaujantys darbuotojai turėtų būti atskaitingi Priežiūros valdybos pirmininkui;

| (67) | visų pirma ECB turėtų būti sudaryta Priežiūros valdyba, atsakinga už sprendimų priežiūros klausimais rengimą ir turinti specialios nacionalinių priežiūros institucijų patirties. Todėl valdybai turėtų pirmininkauti pirmininkas, turėtų būti pirmininko pavaduotojas ir joje turėtų dalyvauti ECB ir nacionalinių kompetentingų institucijų atstovai. Pagal šį reglamentą skiriant Priežiūros valdybos narius turėtų būti laikomasi lyčių pusiausvyros, patirties ir kvalifikacijos principų. Visi Priežiūros valdybos nariai turėtų būti laiku ir visapusiškai informuojami apie jos posėdžių darbotvarkės punktus, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos užtikrinti veiksmingą diskusiją ir sprendimo projektų rengimo procesą; |
| --- | --- |

(67)

visų pirma ECB turėtų būti sudaryta Priežiūros valdyba, atsakinga už sprendimų priežiūros klausimais rengimą ir turinti specialios nacionalinių priežiūros institucijų patirties. Todėl valdybai turėtų pirmininkauti pirmininkas, turėtų būti pirmininko pavaduotojas ir joje turėtų dalyvauti ECB ir nacionalinių kompetentingų institucijų atstovai. Pagal šį reglamentą skiriant Priežiūros valdybos narius turėtų būti laikomasi lyčių pusiausvyros, patirties ir kvalifikacijos principų. Visi Priežiūros valdybos nariai turėtų būti laiku ir visapusiškai informuojami apie jos posėdžių darbotvarkės punktus, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos užtikrinti veiksmingą diskusiją ir sprendimo projektų rengimo procesą;

| (68) | vykdydama savo uždavinius, Priežiūros valdyba turėtų atsižvelgti į visus svarbius dalyvaujančių valstybių narių faktus ir aplinkybes ir turėtų vykdyti savo pareigas paisydama visos Sąjungos interesų; |
| --- | --- |

(68)

vykdydama savo uždavinius, Priežiūros valdyba turėtų atsižvelgti į visus svarbius dalyvaujančių valstybių narių faktus ir aplinkybes ir turėtų vykdyti savo pareigas paisydama visos Sąjungos interesų;

| (69) | visapusiškai gerbiant Sutartyse nustatytą institucinę ir balsavimo tvarką, Priežiūros valdyba turėtų būti svarbiausias organas ECB vykdant priežiūros uždavinius, kuriuos iki šiol visada atlikdavo nacionalinės kompetentingos institucijos. Dėl šios priežasties Tarybai turėtų būti suteikta teisė priimti įgyvendinimo sprendimą skirti Priežiūros valdybos pirmininką ir jo pavaduotoją. Išklausęs Priežiūros valdybą, ECB turėtų pateikti pasiūlymą dėl pirmininko ir jo pavaduotojo skyrimo Europos Parlamentui patvirtinti. Patvirtinus šį pasiūlymą Taryba turėtų priimti tą įgyvendinimo sprendimą. Pirmininkas turėtų būti išrenkamas surengus atvirą atrankos procedūrą, apie kurią Europos Parlamentas ir Taryba turėtų būti tinkamai informuoti; |
| --- | --- |

(69)

visapusiškai gerbiant Sutartyse nustatytą institucinę ir balsavimo tvarką, Priežiūros valdyba turėtų būti svarbiausias organas ECB vykdant priežiūros uždavinius, kuriuos iki šiol visada atlikdavo nacionalinės kompetentingos institucijos. Dėl šios priežasties Tarybai turėtų būti suteikta teisė priimti įgyvendinimo sprendimą skirti Priežiūros valdybos pirmininką ir jo pavaduotoją. Išklausęs Priežiūros valdybą, ECB turėtų pateikti pasiūlymą dėl pirmininko ir jo pavaduotojo skyrimo Europos Parlamentui patvirtinti. Patvirtinus šį pasiūlymą Taryba turėtų priimti tą įgyvendinimo sprendimą. Pirmininkas turėtų būti išrenkamas surengus atvirą atrankos procedūrą, apie kurią Europos Parlamentas ir Taryba turėtų būti tinkamai informuoti;

| (70) | siekiant užtikrinti tinkamą rotaciją ir visišką pirmininko nepriklausomumą, pirmininko kadencija neturėtų būti ilgesnė kaip penkeri metai ir neturėtų būti atnaujinama. Kad būtų užtikrintas visapusiškas derinimas su EBI veikla ir rizikos ribojimu pagrįsta Sąjungos politika, Priežiūros valdyba turėtų turėti galimybę pakviesti EBI ir Komisiją kaip stebėtojus. Įsteigus Europos pertvarkymo instituciją, jos pirmininkas turėtų dalyvauti Priežiūros valdybos posėdžiuose stebėtojo teisėmis; |
| --- | --- |

(70)

siekiant užtikrinti tinkamą rotaciją ir visišką pirmininko nepriklausomumą, pirmininko kadencija neturėtų būti ilgesnė kaip penkeri metai ir neturėtų būti atnaujinama. Kad būtų užtikrintas visapusiškas derinimas su EBI veikla ir rizikos ribojimu pagrįsta Sąjungos politika, Priežiūros valdyba turėtų turėti galimybę pakviesti EBI ir Komisiją kaip stebėtojus. Įsteigus Europos pertvarkymo instituciją, jos pirmininkas turėtų dalyvauti Priežiūros valdybos posėdžiuose stebėtojo teisėmis;

| (71) | Priežiūros valdybai turėtų padėti mažesnės sudėties iniciatyvinis komitetas. Iniciatyvinis komitetas turėtų rengti Priežiūros valdybos posėdžius, savo pareigas vykdyti paisydamas tik visos Sąjungos interesų ir veikti visiškai skaidriai Priežiūros valdybos atžvilgiu; |
| --- | --- |

(71)

Priežiūros valdybai turėtų padėti mažesnės sudėties iniciatyvinis komitetas. Iniciatyvinis komitetas turėtų rengti Priežiūros valdybos posėdžius, savo pareigas vykdyti paisydamas tik visos Sąjungos interesų ir veikti visiškai skaidriai Priežiūros valdybos atžvilgiu;

| (72) | ECB valdančioji taryba turėtų pakviesti dalyvaujančių valstybių narių, kurių valiuta nėra euro, atstovus visada, kai Valdančioji taryba ketina prieštarauti Priežiūros valdybos parengtam sprendimo projektui arba kai atitinkamos nacionalinės kompetentingos institucijos praneša Valdančiajai tarybai apie savo pagrįstą nepritarimą Priežiūros valdybos sprendimo projektui, kai toks sprendimas yra skirtas nacionalinėms institucijoms dėl dalyvaujančių valstybių narių, kurių valiuta nėra euro, kredito įstaigų; |
| --- | --- |

(72)

ECB valdančioji taryba turėtų pakviesti dalyvaujančių valstybių narių, kurių valiuta nėra euro, atstovus visada, kai Valdančioji taryba ketina prieštarauti Priežiūros valdybos parengtam sprendimo projektui arba kai atitinkamos nacionalinės kompetentingos institucijos praneša Valdančiajai tarybai apie savo pagrįstą nepritarimą Priežiūros valdybos sprendimo projektui, kai toks sprendimas yra skirtas nacionalinėms institucijoms dėl dalyvaujančių valstybių narių, kurių valiuta nėra euro, kredito įstaigų;

| (73) | kad būtų užtikrintas pinigų politikos ir priežiūros uždavinių atskyrimas, turėtų būti reikalaujama, kad ECB sudarytų tarpininkavimo komisiją. Sudarant komisiją, visų pirma pasirenkant jos sudėtį, turėtų būti užtikrinama, kad nuomonių skirtumus ji spręstų išlaikydama pusiausvyrą, atsižvelgiant į visos Sąjungos interesus; |
| --- | --- |

(73)

kad būtų užtikrintas pinigų politikos ir priežiūros uždavinių atskyrimas, turėtų būti reikalaujama, kad ECB sudarytų tarpininkavimo komisiją. Sudarant komisiją, visų pirma pasirenkant jos sudėtį, turėtų būti užtikrinama, kad nuomonių skirtumus ji spręstų išlaikydama pusiausvyrą, atsižvelgiant į visos Sąjungos interesus;

| (74) | Priežiūros valdyba, iniciatyvinis komitetas ir priežiūros pareigas atliekantys ECB darbuotojai turėtų laikytis atitinkamų profesinės paslapties reikalavimų. Panašūs reikalavimai turėtų būti taikomi keitimuisi informacija su priežiūros veikloje nedalyvaujančiais ECB darbuotojais. Tai neturėtų trukdyti ECB keistis informacija laikantis atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose nustatytų apribojimų ir sąlygų, įskaitant keitimąsi informacija su Komisija, pastarajai vykdant uždavinius pagal SESV 107 ir 108 straipsnius ir pagal Sąjungos teisę, susijusią su griežtesne ekonomine ir biudžeto priežiūra; |
| --- | --- |

(74)

Priežiūros valdyba, iniciatyvinis komitetas ir priežiūros pareigas atliekantys ECB darbuotojai turėtų laikytis atitinkamų profesinės paslapties reikalavimų. Panašūs reikalavimai turėtų būti taikomi keitimuisi informacija su priežiūros veikloje nedalyvaujančiais ECB darbuotojais. Tai neturėtų trukdyti ECB keistis informacija laikantis atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose nustatytų apribojimų ir sąlygų, įskaitant keitimąsi informacija su Komisija, pastarajai vykdant uždavinius pagal SESV 107 ir 108 straipsnius ir pagal Sąjungos teisę, susijusią su griežtesne ekonomine ir biudžeto priežiūra;

| (75) | kad galėtų veiksmingai vykdyti jam pavestus priežiūros uždavinius, ECB turėtų juos vykdyti visiškai nepriklausomai, visų pirma nepriklausomai nuo nederamos politinės įtakos ir sektoriaus atstovų įsikišimo, kurie galėtų paveikti jo veiklos nepriklausomumą; |
| --- | --- |

(75)

kad galėtų veiksmingai vykdyti jam pavestus priežiūros uždavinius, ECB turėtų juos vykdyti visiškai nepriklausomai, visų pirma nepriklausomai nuo nederamos politinės įtakos ir sektoriaus atstovų įsikišimo, kurie galėtų paveikti jo veiklos nepriklausomumą;

| (76) | priežiūros institucijose svarbu taikyti veiklos pertraukos laikotarpius, tokiu būdu užtikrinant tų institucijų atliekamos priežiūros veiksmingumą ir nepriklausomumą. Šiuo tikslu ir nedarant poveikio griežtesnių nacionalinių taisyklių taikymui ECB turėtų nustatyti ir taikyti išsamias ir oficialias procedūras, įskaitant proporcingus tikrinimo laikotarpius, kad būtų galima iš anksto įvertinti galimus konfliktus su teisėtais BPM/ECB interesais, jei buvęs Priežiūros valdybos narys pradeda dirbti bankų sektoriuje, kurio priežiūrą jis vykdė anksčiau, ir užkirsti kelią tokiems konfliktams; |
| --- | --- |

(76)

priežiūros institucijose svarbu taikyti veiklos pertraukos laikotarpius, tokiu būdu užtikrinant tų institucijų atliekamos priežiūros veiksmingumą ir nepriklausomumą. Šiuo tikslu ir nedarant poveikio griežtesnių nacionalinių taisyklių taikymui ECB turėtų nustatyti ir taikyti išsamias ir oficialias procedūras, įskaitant proporcingus tikrinimo laikotarpius, kad būtų galima iš anksto įvertinti galimus konfliktus su teisėtais BPM/ECB interesais, jei buvęs Priežiūros valdybos narys pradeda dirbti bankų sektoriuje, kurio priežiūrą jis vykdė anksčiau, ir užkirsti kelią tokiems konfliktams;

| (77) | kad galėtų veiksmingai vykdyti savo priežiūros uždavinius, ECB turi turėti pakankamai išteklių. Tie ištekliai turi būti gaunami tokiu būdu, kad būtų užtikrintas ECB nepriklausomumas nuo nederamos nacionalinių kompetentingų institucijų ir rinkos dalyvių įtakos ir pinigų politikos bei priežiūros uždavinių atskyrimas. Priežiūros išlaidas turėtų padengti prižiūrimi subjektai. Taigi ECB vykdomos priežiūros uždaviniai turėtų būti finansuojami iš dalyvaujančiose valstybės narėse įsteigtų kredito įstaigų mokamų metinių mokesčių. Jis taip pat turėtų turėti galimybę nustatyti mokesčius kredito įstaigos, įsteigtos nedalyvaujančioje valstybėje narėje, filialams, įsteigtiems dalyvaujančioje valstybėje narėje, kad būtų galima padengti išlaidas, kurias ECB patiria atlikdamas savo, kaip tų filialų priimančiosios priežiūros institucijos, uždavinius. Tuo atveju, jei vykdoma konsoliduota kredito įstaigos arba filialo priežiūra, mokestis turėtų būti nustatytas aukščiausiu kredito įstaigos, priklausančios susijusiai grupei, įsteigtos dalyvaujančiose valstybėse narėse, lygiu. Apskaičiuojant mokesčius neturėtų būti įtraukiamos patronuojamosios įmonės, įsteigtos nedalyvaujančiose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

(77)

kad galėtų veiksmingai vykdyti savo priežiūros uždavinius, ECB turi turėti pakankamai išteklių. Tie ištekliai turi būti gaunami tokiu būdu, kad būtų užtikrintas ECB nepriklausomumas nuo nederamos nacionalinių kompetentingų institucijų ir rinkos dalyvių įtakos ir pinigų politikos bei priežiūros uždavinių atskyrimas. Priežiūros išlaidas turėtų padengti prižiūrimi subjektai. Taigi ECB vykdomos priežiūros uždaviniai turėtų būti finansuojami iš dalyvaujančiose valstybės narėse įsteigtų kredito įstaigų mokamų metinių mokesčių. Jis taip pat turėtų turėti galimybę nustatyti mokesčius kredito įstaigos, įsteigtos nedalyvaujančioje valstybėje narėje, filialams, įsteigtiems dalyvaujančioje valstybėje narėje, kad būtų galima padengti išlaidas, kurias ECB patiria atlikdamas savo, kaip tų filialų priimančiosios priežiūros institucijos, uždavinius. Tuo atveju, jei vykdoma konsoliduota kredito įstaigos arba filialo priežiūra, mokestis turėtų būti nustatytas aukščiausiu kredito įstaigos, priklausančios susijusiai grupei, įsteigtos dalyvaujančiose valstybėse narėse, lygiu. Apskaičiuojant mokesčius neturėtų būti įtraukiamos patronuojamosios įmonės, įsteigtos nedalyvaujančiose valstybėse narėse;

| (78) | jei kredito įstaigai taikoma priežiūra konsoliduotu pagrindu, mokestis turėtų būti apskaičiuojamas aukščiausiu konsolidavimo lygiu dalyvaujančiose valstybėse narėse ir paskirtas dalyvaujančioje valstybėje narėje įsteigtoms kredito įstaigoms, kurioms taikoma priežiūra konsoliduotu pagrindu, remiantis objektyviais kriterijais, susijusiais su svarba ir rizikos profiliu, įskaitant pagal riziką įvertintą turtą; |
| --- | --- |

(78)

jei kredito įstaigai taikoma priežiūra konsoliduotu pagrindu, mokestis turėtų būti apskaičiuojamas aukščiausiu konsolidavimo lygiu dalyvaujančiose valstybėse narėse ir paskirtas dalyvaujančioje valstybėje narėje įsteigtoms kredito įstaigoms, kurioms taikoma priežiūra konsoliduotu pagrindu, remiantis objektyviais kriterijais, susijusiais su svarba ir rizikos profiliu, įskaitant pagal riziką įvertintą turtą;

| (79) | veiksmingai priežiūrai vykdyti reikalingi labai motyvuoti, gerai apmokyti ir nešališki darbuotojai. Siekiant sukurti tikrai integruotą priežiūros mechanizmą, reikia numatyti, kad visos nacionalinės kompetentingos institucijos tarpusavyje ir su ECB tinkamai keistųsi darbuotojais ir juos deleguotų. Siekiant užtikrinti nuolatinę tarpusavio kontrolę, ypač prižiūrint dideles kredito įstaigas, ECB turėtų turėti galimybę prašyti, kad nacionalinės priežiūros grupės įtrauktų ir kitų dalyvaujančių valstybių narių kompetentingų institucijų darbuotojus, kad būtų galima sudaryti specifinių žinių ir kompetencijos turinčias priežiūros grupes, pasižyminčias įvairove geografiniu atžvilgiu. Keičiantis darbuotojais ir juos deleguojant turėtų būti kuriama bendra priežiūros kultūra. ECB turėtų reguliariai teikti informaciją apie tai, kiek nacionalinių kompetentingų institucijų darbuotojų yra deleguoti į ECB dalyvauti BPM veikloje; |
| --- | --- |

(79)

veiksmingai priežiūrai vykdyti reikalingi labai motyvuoti, gerai apmokyti ir nešališki darbuotojai. Siekiant sukurti tikrai integruotą priežiūros mechanizmą, reikia numatyti, kad visos nacionalinės kompetentingos institucijos tarpusavyje ir su ECB tinkamai keistųsi darbuotojais ir juos deleguotų. Siekiant užtikrinti nuolatinę tarpusavio kontrolę, ypač prižiūrint dideles kredito įstaigas, ECB turėtų turėti galimybę prašyti, kad nacionalinės priežiūros grupės įtrauktų ir kitų dalyvaujančių valstybių narių kompetentingų institucijų darbuotojus, kad būtų galima sudaryti specifinių žinių ir kompetencijos turinčias priežiūros grupes, pasižyminčias įvairove geografiniu atžvilgiu. Keičiantis darbuotojais ir juos deleguojant turėtų būti kuriama bendra priežiūros kultūra. ECB turėtų reguliariai teikti informaciją apie tai, kiek nacionalinių kompetentingų institucijų darbuotojų yra deleguoti į ECB dalyvauti BPM veikloje;

| (80) | atsižvelgdamas į banko paslaugų globalizaciją ir padidėjusią tarptautinių standartų svarbą, ECB turėtų vykdyti savo uždavinius laikydamasis tarptautinių standartų ir užmegzdamas dialogą bei glaudžiai bendradarbiaudamas su ne Sąjungos priežiūros institucijomis, nedubliuodamas EBI atliekamo tarptautinio vaidmens. Jam turėtų būti suteikti įgaliojimai plėtoti ryšius ir susitarti dėl administracinės tvarkos su trečiųjų šalių priežiūros institucijomis ir administracijomis ir su tarptautinėmis organizacijomis, veiksmus derinant su EBI ir kartu visapusiškai atsižvelgiant į dabartinį valstybių narių ir Sąjungos institucijų vaidmenį bei atitinkamą kompetenciją; |
| --- | --- |

(80)

atsižvelgdamas į banko paslaugų globalizaciją ir padidėjusią tarptautinių standartų svarbą, ECB turėtų vykdyti savo uždavinius laikydamasis tarptautinių standartų ir užmegzdamas dialogą bei glaudžiai bendradarbiaudamas su ne Sąjungos priežiūros institucijomis, nedubliuodamas EBI atliekamo tarptautinio vaidmens. Jam turėtų būti suteikti įgaliojimai plėtoti ryšius ir susitarti dėl administracinės tvarkos su trečiųjų šalių priežiūros institucijomis ir administracijomis ir su tarptautinėmis organizacijomis, veiksmus derinant su EBI ir kartu visapusiškai atsižvelgiant į dabartinį valstybių narių ir Sąjungos institucijų vaidmenį bei atitinkamą kompetenciją;

| (81) | ECB tvarkant asmens duomenis šio reglamento tikslais visapusiškai taikomi 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (8) ir 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (9); |
| --- | --- |

(81)

ECB tvarkant asmens duomenis šio reglamento tikslais visapusiškai taikomi 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (8) ir 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (9);

| (82) | ECB taikomas 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (10). ECB priėmė Sprendimą ECB/2004/11 (11) dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos atliekamų Europos centrinio banko tyrimų; |
| --- | --- |

(82)

ECB taikomas 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (10). ECB priėmė Sprendimą ECB/2004/11 (11) dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos atliekamų Europos centrinio banko tyrimų;

| (83) | siekiant užtikrinti kredito įstaigų aukščiausios kokybės priežiūrą, nevaržomą kitokių rizikos ribojimu nepagrįstų motyvų, ir kad laiku ir veiksmingai būtų šalinami vienas kitą stiprinantys neigiami rinkos pokyčiai, darantys poveikį kredito įstaigoms ir valstybėms narėms, ECB turėtų kuo skubiau pradėti vykdyti savo specialius priežiūros uždavinius. Tačiau reikia atitinkamai pasiruošti, rengiantis perduoti nacionalinių priežiūros institucijų priežiūros uždavinius ECB. Taigi turėtų būti numatytas tinkamas pereinamasis laikotarpis; |
| --- | --- |

(83)

siekiant užtikrinti kredito įstaigų aukščiausios kokybės priežiūrą, nevaržomą kitokių rizikos ribojimu nepagrįstų motyvų, ir kad laiku ir veiksmingai būtų šalinami vienas kitą stiprinantys neigiami rinkos pokyčiai, darantys poveikį kredito įstaigoms ir valstybėms narėms, ECB turėtų kuo skubiau pradėti vykdyti savo specialius priežiūros uždavinius. Tačiau reikia atitinkamai pasiruošti, rengiantis perduoti nacionalinių priežiūros institucijų priežiūros uždavinius ECB. Taigi turėtų būti numatytas tinkamas pereinamasis laikotarpis;

| (84) | ECB, tvirtindamas išsamią jam šiuo reglamentu pavestų uždavinių įgyvendinimo praktinę tvarką, turėtų numatyti pereinamojo laikotarpio tvarką, kuri užtikrintų, kad bus užbaigtos vykdomos priežiūros procedūros, įskaitant visus prieš įsigaliojant šiam reglamentui priimtus sprendimus ir (arba) priemones arba pradėtus tyrimus; |
| --- | --- |

(84)

ECB, tvirtindamas išsamią jam šiuo reglamentu pavestų uždavinių įgyvendinimo praktinę tvarką, turėtų numatyti pereinamojo laikotarpio tvarką, kuri užtikrintų, kad bus užbaigtos vykdomos priežiūros procedūros, įskaitant visus prieš įsigaliojant šiam reglamentui priimtus sprendimus ir (arba) priemones arba pradėtus tyrimus;

| (85) | Komisija 2012 m. lapkričio 28 d. komunikate „Stiprios ir veiksmingos ekonominės ir pinigų sąjungos projektas“ pažymėjo, kad būtų galima iš dalies pakeisti SESV 127 straipsnio 6 dalį, siekiant taikyti įprastą teisėkūros procedūrą ir pašalinti kai kuriuos teisinius suvaržymus, kurie šiuo metu taikomi BPM struktūrai (pvz., be glaudaus bendradarbiavimo modelio, įtraukti galimybę valstybėms narėms, kurių valiuta nėra euro, tiesiogiai ir neatšaukiamai dalyvauti BPM, suteikti valstybėms narėms, kurių valiuta nėra euro, dalyvaujančioms BPM, visiškai vienodas teises ECB sprendimų priėmimo procese ir imtis dar daugiau veiksmų, atliekant vidinį pinigų politikos ir priežiūros sprendimų priėmimo atskyrimą). Ji taip pat pažymėjo, kad specialus punktas būtų stiprinti ECB demokratinę atskaitomybę tiek, kiek jis veikia kaip bankų priežiūros institucija. Primenama, kad ES sutartyje numatyta, kad pasiūlymus dėl Sutarčių keitimo gali pateikti bet kurios valstybės narės Vyriausybė, Europos Parlamentas arba Komisija, ir jie gali būti susiję su bet kuriuo Sutarčių aspektu; |
| --- | --- |

(85)

Komisija 2012 m. lapkričio 28 d. komunikate „Stiprios ir veiksmingos ekonominės ir pinigų sąjungos projektas“ pažymėjo, kad būtų galima iš dalies pakeisti SESV 127 straipsnio 6 dalį, siekiant taikyti įprastą teisėkūros procedūrą ir pašalinti kai kuriuos teisinius suvaržymus, kurie šiuo metu taikomi BPM struktūrai (pvz., be glaudaus bendradarbiavimo modelio, įtraukti galimybę valstybėms narėms, kurių valiuta nėra euro, tiesiogiai ir neatšaukiamai dalyvauti BPM, suteikti valstybėms narėms, kurių valiuta nėra euro, dalyvaujančioms BPM, visiškai vienodas teises ECB sprendimų priėmimo procese ir imtis dar daugiau veiksmų, atliekant vidinį pinigų politikos ir priežiūros sprendimų priėmimo atskyrimą). Ji taip pat pažymėjo, kad specialus punktas būtų stiprinti ECB demokratinę atskaitomybę tiek, kiek jis veikia kaip bankų priežiūros institucija. Primenama, kad ES sutartyje numatyta, kad pasiūlymus dėl Sutarčių keitimo gali pateikti bet kurios valstybės narės Vyriausybė, Europos Parlamentas arba Komisija, ir jie gali būti susiję su bet kuriuo Sutarčių aspektu;

| (86) | šiame reglamente atsižvelgiama į ir laikomasi Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje pripažintų pagrindinių teisių ir principų, visų pirma teisės į asmens duomenų apsaugą, laisvės užsiimti verslu, teisės į veiksmingą teisinę gynybą ir teisingą bylos nagrinėjimą, ir jis turi būti įgyvendinamas laikantis tų teisių ir principų; |
| --- | --- |

(86)

šiame reglamente atsižvelgiama į ir laikomasi Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje pripažintų pagrindinių teisių ir principų, visų pirma teisės į asmens duomenų apsaugą, laisvės užsiimti verslu, teisės į veiksmingą teisinę gynybą ir teisingą bylos nagrinėjimą, ir jis turi būti įgyvendinamas laikantis tų teisių ir principų;

| (87) | kadangi šio reglamento tikslų, t. y. sukurti efektyvią ir veiksmingą Sąjungos institucijos vykdomų kredito įstaigų specialių priežiūros uždavinių sistemą ir užtikrinti, kad kredito įstaigoms būtų nuosekliai taikomas bendras taisyklių sąvadas, valstybės narės negali deramai pasiekti ir dėl bankų rinkos Europos masto struktūros ir kredito įstaigų žlugimo poveikio kitoms valstybėms narėms tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi ES sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti, |
| --- | --- |

(87)

kadangi šio reglamento tikslų, t. y. sukurti efektyvią ir veiksmingą Sąjungos institucijos vykdomų kredito įstaigų specialių priežiūros uždavinių sistemą ir užtikrinti, kad kredito įstaigoms būtų nuosekliai taikomas bendras taisyklių sąvadas, valstybės narės negali deramai pasiekti ir dėl bankų rinkos Europos masto struktūros ir kredito įstaigų žlugimo poveikio kitoms valstybėms narėms tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi ES sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I   SKYRIUS

Dalykas ir terminų apibrėžtys

1 straipsnis

Dalykas ir taikymo sritis

Šiuo reglamentu ECB pavedami specialūs uždaviniai, susiję su rizikos ribojimu pagrįstos kredito įstaigų priežiūros politika, siekiant prisidėti prie kredito įstaigų saugumo ir patikimumo ir finansų sistemos stabilumo Sąjungoje ir kiekvienoje valstybėje narėje, visapusiškai atsižvelgiant į vidaus rinkos, grindžiamos vienodu požiūriu į kredito įstaigas, vienybę bei vientisumą ir pareigą tuo rūpintis, kad būtų užkirstas kelias galimybei rinktis palankesnes reguliavimo sąlygas.

Priežiūros uždaviniai, kurie šio reglamento 4 straipsniu pavedami ECB, 2013 m. liepos 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/36/ES dėl galimybės verstis kredito įstaigų veikla ir dėl riziką ribojančios kredito įstaigų ir investicinių įmonių priežiūros (12) 2 straipsnio 5 dalyje nurodytoms įstaigoms netaikomi. ECB priežiūros uždaviniai apsiriboja rizikos ribojimu pagrįsta kredito įstaigų priežiūra, kaip numatyta šiame reglamente. Šiuo reglamentu ECB nesuteikiama jokių kitų priežiūros uždavinių, pavyzdžiui, su pagrindinių sandorio šalių rizikos ribojimu pagrįsta priežiūra susijusių uždavinių.

Vykdydamas šiuo reglamentu jam pavestus uždavinius ir nedarydamas poveikio kredito įstaigų saugumo ir patikimumo užtikrinimo tikslui, ECB visapusiškai atsižvelgia į kredito įstaigų įvairius tipus, verslo modelius ir dydį.

Jokiu ECB veiksmu, pasiūlymu arba politika negalima tiesiogiai ar netiesiogiai diskriminuoti jokios valstybės narės arba valstybių narių grupės kaip bankininkystės arba finansinių paslaugų bet kuria valiuta teikimo vietos.

Šiuo reglamentu nedaromas poveikis dalyvaujančių valstybių narių kompetentingų institucijų atsakomybei ir susijusiems įgaliojimams vykdyti priežiūros uždavinius, kurie šiuo reglamentu nepavesti ECB.

Šiuo reglamentu taip pat nedaromas poveikis dalyvaujančių valstybių narių kompetentingų arba paskirtųjų institucijų atsakomybei ir susijusiems įgaliojimams taikyti makrolygio rizikos ribojimo priemones, kurios nenumatytos atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose.

2 straipsnis

Terminų apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

1)   dalyvaujanti valstybė narė– valstybė narė, kurios valiuta yra euro, arba valstybė narė, kurios valiuta nėra euro, su kuria nustatytas glaudus bendradarbiavimas pagal 7 straipsnį;

2)   nacionalinė kompetentinga institucija– dalyvaujančios valstybės narės pagal 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms (13) ir Direktyvą 2013/36/ES paskirta nacionalinė kompetentinga institucija;

3)   kredito įstaiga– kredito įstaiga, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 4 straipsnio 1 dalies 1 punkte;

4)   finansų kontroliuojančioji bendrovė– finansų kontroliuojančioji bendrovė, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 4 straipsnio 1 dalies 20 punkte;

5)   mišrią veiklą vykdanti finansų kontroliuojančioji bendrovė– mišrią veiklą vykdanti finansų kontroliuojančioji bendrovė, kaip apibrėžta 2002 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/87/EB dėl finansiniam konglomeratui priklausančių kredito įstaigų, draudimo įmonių ir investicinių firmų papildomos priežiūros (14) 2 straipsnio 15 punkte;

6)   finansinis konglomeratas– finansinis konglomeratas, kaip apibrėžta Direktyvos 2002/87/EB 2 straipsnio 14 punkte;

7)   nacionalinė paskirtoji institucija– dalyvaujančios valstybės narės paskirtoji institucija, kaip apibrėžta atitinkamoje Sąjungos teisėje;

8)   kvalifikuotoji akcijų paketo dalis– kvalifikuotoji akcijų paketo dalis, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 4 straipsnio 1 dalies 36 punkte;

9)   bendras priežiūros mechanizmas (BPM)– finansų priežiūros institucijų sistema, kurią sudaro ECB ir dalyvaujančių valstybių narių nacionalinės kompetentingos institucijos, kaip aprašyta šio reglamento 6 straipsnyje.

II   SKYRIUS

Bendradarbiavimas ir uždaviniai

3 straipsnis

Bendradarbiavimas

1.   ECB glaudžiai bendradarbiauja su EBI, EVPRI, EDPPI ir Europos sisteminės rizikos valdyba (toliau – ESRV), taip pat kitomis institucijomis, kurios sudaro EFPIS, ir užtikrina tinkamo lygio reglamentavimą ir priežiūrą Sąjungoje.

Prireikus ECB sudaro susitarimo memorandumus su valstybių narių kompetentingomis institucijomis, atsakingomis už finansinių priemonių rinkas. Tokie memorandumai pateikiami Europos Parlamentui, Tarybai ir visų valstybių narių kompetentingoms institucijoms.

2.   Taikant šį reglamentą, ECB dalyvauja EBI Priežiūros valdybos veikloje Reglamento (ES) Nr. 1093/2010 40 straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

3.   ECB atlieka savo uždavinius laikydamasis šio reglamento, nedarydamas poveikio EBI, EVPRI, EDPPI ir ESRV kompetencijai ir uždaviniams.

4.   ECB glaudžiai bendradarbiauja su institucijomis, kurios yra įgaliotos pertvarkyti kredito įstaigas, be kita ko, rengiant pertvarkymo planus.

5.   Laikydamasis 1, 4 ir 6 straipsnių ECB glaudžiai bendradarbiauja su visais viešąją finansinę pagalbą teikiančiais subjektais, be kita ko, su Europos finansinio stabilumo fondu (toliau – EFSF) ir ESM, visų pirma jei toks subjektas suteikė ar greičiausiai suteiks tiesioginę arba netiesioginę finansinę pagalbą kredito įstaigai, kuriai taikomas 4 straipsnis.

6.   ECB ir nedalyvaujančių valstybių narių kompetentingos institucijos sudaro susitarimo memorandumą, kuriame bendrais bruožais apibrėžiama, kaip jie bendradarbiaus tarpusavyje pagal Sąjungos teisę vykdydami savo priežiūros uždavinius 2 straipsnyje nurodytų finansų įstaigų atžvilgiu. Memorandumas reguliariai peržiūrimas.

Nedarant poveikio pirmai pastraipai, ECB sudaro susitarimo memorandumą su kiekvienos nedalyvaujančios valstybės narės, kuri yra buveinės valstybė narė bent vienai pasaulinei sisteminės svarbos finansų įstaigai, kompetentinga institucija, kaip apibrėžta Sąjungos teisėje.

Kiekvienas memorandumas reguliariai peržiūrimas ir paskelbiamas tinkamai elgiantis su konfidencialia informacija.

4 straipsnis

ECB pavesti uždaviniai

1.   Pagal 6 straipsnį ECB, laikantis šio straipsnio 3 dalies, rizikos ribojimo principais pagrįstos priežiūros tikslais turi išimtinę kompetenciją visų dalyvaujančiose valstybėse narėse įsteigtų kredito įstaigų atžvilgiu vykdyti šiuos uždavinius:

| a) | išduoti kredito įstaigoms leidimus veikti ir panaikinti išduotus leidimus, laikantis 14 straipsnio; |
| --- | --- |

a)

išduoti kredito įstaigoms leidimus veikti ir panaikinti išduotus leidimus, laikantis 14 straipsnio;

| b) | dalyvaujančioje valstybėje narėje įsteigtų kredito įstaigų, kurios nori įsteigti filialą arba teikti tarpvalstybines paslaugas nedalyvaujančioje valstybėje narėje, atžvilgiu vykdyti uždavinius, kuriuos pagal atitinkamą Sąjungos teisę turi buveinės valstybės narės kompetentinga institucija; |
| --- | --- |

b)

dalyvaujančioje valstybėje narėje įsteigtų kredito įstaigų, kurios nori įsteigti filialą arba teikti tarpvalstybines paslaugas nedalyvaujančioje valstybėje narėje, atžvilgiu vykdyti uždavinius, kuriuos pagal atitinkamą Sąjungos teisę turi buveinės valstybės narės kompetentinga institucija;

| c) | vertinti pranešimus apie kredito įstaigų kvalifikuotųjų akcijų paketo dalių įsigijimą ir perleidimą, išskyrus bankų pertvarkymo atveju, laikantis 15 straipsnio; |
| --- | --- |

c)

vertinti pranešimus apie kredito įstaigų kvalifikuotųjų akcijų paketo dalių įsigijimą ir perleidimą, išskyrus bankų pertvarkymo atveju, laikantis 15 straipsnio;

| d) | užtikrinti, kad būtų laikomasi 4 straipsnio 3 dalies pirmoje pastraipoje nurodytų aktų, kuriais kredito įstaigoms nustatyti rizikos ribojimo reikalavimai nuosavų lėšų reikalavimų, pakeitimo vertybiniais popieriais, didelių pozicijų ribų, likvidumo, sverto, atskaitomybės ir su šiais klausimais susijusios informacijos viešo atskleidimo srityse; |
| --- | --- |

d)

užtikrinti, kad būtų laikomasi 4 straipsnio 3 dalies pirmoje pastraipoje nurodytų aktų, kuriais kredito įstaigoms nustatyti rizikos ribojimo reikalavimai nuosavų lėšų reikalavimų, pakeitimo vertybiniais popieriais, didelių pozicijų ribų, likvidumo, sverto, atskaitomybės ir su šiais klausimais susijusios informacijos viešo atskleidimo srityse;

| e) | užtikrinti, kad būtų laikomasi 4 straipsnio 3 dalies pirmoje pastraipoje nurodytų aktų, kuriais kredito įstaigoms nustatomi reikalavimai turėti patikimą valdymo tvarką (įskaitant už kredito įstaigų valdymą atsakingų asmenų kompetencijos ir tinkamumo reikalavimus), rizikos valdymo procesus, vidaus kontrolės mechanizmus, darbo užmokesčio politiką bei praktiką ir veiksmingus vidaus kapitalo pakankamumo vertinimo procesus (įskaitant vidaus reitingais pagrįstus modelius); |
| --- | --- |

e)

užtikrinti, kad būtų laikomasi 4 straipsnio 3 dalies pirmoje pastraipoje nurodytų aktų, kuriais kredito įstaigoms nustatomi reikalavimai turėti patikimą valdymo tvarką (įskaitant už kredito įstaigų valdymą atsakingų asmenų kompetencijos ir tinkamumo reikalavimus), rizikos valdymo procesus, vidaus kontrolės mechanizmus, darbo užmokesčio politiką bei praktiką ir veiksmingus vidaus kapitalo pakankamumo vertinimo procesus (įskaitant vidaus reitingais pagrįstus modelius);

| f) | atlikti priežiūrinį tikrinimą, be kita ko, prireikus derinant veiksmus su EBI, testavimą nepalankiausiomis sąlygomis ir galimą jo rezultatų paskelbimą, siekiant nustatyti, ar kredito įstaigų įdiegti tvarka, strategijos, procesai ir mechanizmai bei šių įstaigų turimos nuosavos lėšos užtikrina patikimą jų rizikos valdymą ir padengimą, ir remiantis šiuo priežiūriniu tikrinimu nustatyti kredito įstaigoms specialius papildomus nuosavų lėšų reikalavimus, specialius skelbimo reikalavimus, specialius likvidumo reikalavimus ir kitas priemones, kai jos specialiai numatytos kompetentingoms institucijoms atitinkamoje Sąjungos teisėje; |
| --- | --- |

f)

atlikti priežiūrinį tikrinimą, be kita ko, prireikus derinant veiksmus su EBI, testavimą nepalankiausiomis sąlygomis ir galimą jo rezultatų paskelbimą, siekiant nustatyti, ar kredito įstaigų įdiegti tvarka, strategijos, procesai ir mechanizmai bei šių įstaigų turimos nuosavos lėšos užtikrina patikimą jų rizikos valdymą ir padengimą, ir remiantis šiuo priežiūriniu tikrinimu nustatyti kredito įstaigoms specialius papildomus nuosavų lėšų reikalavimus, specialius skelbimo reikalavimus, specialius likvidumo reikalavimus ir kitas priemones, kai jos specialiai numatytos kompetentingoms institucijoms atitinkamoje Sąjungos teisėje;

| g) | vykdyti vienoje iš dalyvaujančių valstybių narių įsteigtų kredito įstaigų patronuojančiųjų bendrovių, įskaitant finansų kontroliuojančiųjų bendrovių ir mišrią veiklą vykdančių finansų kontroliuojančiųjų bendrovių, priežiūrą konsoliduotu pagrindu, ir dalyvauti patronuojančiųjų bendrovių, neįsteigtų vienoje iš dalyvaujančių valstybių narių, priežiūroje konsoliduotu pagrindu, įskaitant priežiūros institucijų kolegijas, nedarant poveikio nacionalinių kompetentingų institucijų dalyvavimui tose kolegijose stebėtojo teisėmis; |
| --- | --- |

g)

vykdyti vienoje iš dalyvaujančių valstybių narių įsteigtų kredito įstaigų patronuojančiųjų bendrovių, įskaitant finansų kontroliuojančiųjų bendrovių ir mišrią veiklą vykdančių finansų kontroliuojančiųjų bendrovių, priežiūrą konsoliduotu pagrindu, ir dalyvauti patronuojančiųjų bendrovių, neįsteigtų vienoje iš dalyvaujančių valstybių narių, priežiūroje konsoliduotu pagrindu, įskaitant priežiūros institucijų kolegijas, nedarant poveikio nacionalinių kompetentingų institucijų dalyvavimui tose kolegijose stebėtojo teisėmis;

| h) | dalyvauti papildomoje finansinių konglomeratų priežiūroje konglomeratui priklausančių kredito įstaigų atžvilgiu, ir atlikti koordinatoriaus uždavinius, kai remiantis atitinkamoje Sąjungoje teisėje nustatytais kriterijais ECB paskirtas finansinio konglomerato koordinatoriumi; |
| --- | --- |

h)

dalyvauti papildomoje finansinių konglomeratų priežiūroje konglomeratui priklausančių kredito įstaigų atžvilgiu, ir atlikti koordinatoriaus uždavinius, kai remiantis atitinkamoje Sąjungoje teisėje nustatytais kriterijais ECB paskirtas finansinio konglomerato koordinatoriumi;

| i) | vykdyti priežiūros uždavinius, susijusius su atgaivinimo planais, išankstiniais intervencijos veiksmais, kai kredito įstaiga arba grupė, kurios atžvilgiu ECB yra konsoliduotos priežiūros institucija, neatitinka taikomų rizikos ribojimo reikalavimų arba gali juos pažeisti, ir, – tik atitinkamoje Sąjungos teisėje kompetentingoms institucijoms aiškiai nurodytais atvejais, –struktūriniais pokyčiais, kurių reikalaujama iš kredito įstaigų, kad būtų užkirstas kelias finansiniams sunkumams ar nesėkmėms, išskyrus visus pertvarkymo įgaliojimus. |
| --- | --- |

i)

vykdyti priežiūros uždavinius, susijusius su atgaivinimo planais, išankstiniais intervencijos veiksmais, kai kredito įstaiga arba grupė, kurios atžvilgiu ECB yra konsoliduotos priežiūros institucija, neatitinka taikomų rizikos ribojimo reikalavimų arba gali juos pažeisti, ir, – tik atitinkamoje Sąjungos teisėje kompetentingoms institucijoms aiškiai nurodytais atvejais, –struktūriniais pokyčiais, kurių reikalaujama iš kredito įstaigų, kad būtų užkirstas kelias finansiniams sunkumams ar nesėkmėms, išskyrus visus pertvarkymo įgaliojimus.

2.   Kredito įstaigų, įsteigtų nedalyvaujančioje valstybėje narėje ir įsteigusių filialą arba teikiančių tarpvalstybines paslaugas dalyvaujančioje valstybėje narėje, atžvilgiu ECB, atsižvelgdamas į 1 dalies taikymo sritį, vykdo tuos uždavinius, kurie pagal atitinkamą Sąjungos teisę priskiriami nacionalinių kompetentingų institucijų kompetencijai.

3.   Vykdydamas šiuo reglamentu jam pavestus uždavinius ir siekdamas užtikrinti aukštus priežiūros standartus ECB taiko visą atitinkamą Sąjungos teisę ir, kai tokią Sąjungos teisę sudaro direktyvos, nacionalinės teisės aktus, kuriais tos direktyvos perkeliamos į nacionalinę teisę. Jei atitinkamą Sąjungos teisę sudaro reglamentai ir jei šiuo metu tais reglamentais valstybėms narėms aiškiai suteikiama galimybių pasirinkti, ECB taip pat taiko nacionalinės teisės aktus, kuriais pasinaudojama tomis galimybėmis.

Tuo tikslu, atsižvelgdamas į atitinkamą Sąjungos teisę ir visų pirma į visus teisėkūros procedūra ir ne teisėkūros procedūra priimtus aktus, įskaitant SESV 290 ir 291 straipsniuose nurodytus aktus, ir jos laikydamasis, ECB priima gaires, rekomendacijas ir sprendimus. Visų pirma jam taikomi privalomi techniniai reguliavimo ir įgyvendinimo standartai, kuriuos pagal Reglamento (ES) Nr. 1093/2010 10–15 straipsnius parengė EBI bei patvirtino Komisija, to reglamento 16 straipsnis bei EBI pagal tą reglamentą parengto to reglamento nuostatos dėl Europos priežiūros vadovo. ECB taip pat gali priimti reglamentus tik tiek, kiek tai yra būtina parengti arba patikslinti šiuo reglamentu jam pavestų uždavinių vykdymo tvarką.

Prieš priimdamas reglamentą, ECB rengia atviras viešas konsultacijas ir analizuoja galimas susijusias išlaidas bei naudą, išskyrus atvejus, kai tokios konsultacijos ir analizės yra neproporcingos, atsižvelgiant į atitinkamų reglamentų taikymo sritį ir poveikį arba ypatingą reikalo skubą; tokiu atveju ECB pagrindžia tą skubą.

Jeigu reikalinga, ECB, dalyvaudamas bet kokiu būdu, prisideda prie pagal Reglamentą (ES) Nr. 1093/2010 EBI vykdomo techninių reguliavimo standartų ar techninių įgyvendinimo standartų projektų rengimo arba atkreipia EBI dėmesį į galimą poreikį Komisijai pateikti standartų projektus, kuriais iš dalies keičiami esami techniniai reguliavimo ar įgyvendinimo standartai.

5 straipsnis

Makrolygio rizikos ribojimo uždaviniai ir priemonės

1.   Bet kada prireikus ar kai laikoma, kad tai būtina, ir nedarant poveikio šio straipsnio 2 daliai, dalyvaujančių valstybių narių nacionalinės kompetentingos institucijos arba nacionalinės paskirtosios institucijos taiko reikalavimus kapitalo rezervo priemonėms, kurias kredito įstaigos turi laikyti užtikrindamos atitinkamą jų lygį pagal atitinkamą Sąjungos teisę, greta šio reglamento 4 straipsnio 1 dalies d punkte nurodytų nuosavų lėšų reikalavimų, įskaitant anticiklines rezervo normas, ir kitų priemonių, numatytų Reglamente (ES) Nr. 575/2013 ir Direktyvoje 2013/36/ES, kurios priimamos laikantis tame reglamente ir toje direktyvoje nustatytų procedūrų, ir kurių tikslas – atitinkamoje Sąjungos teisėje konkrečiai nustatytais atvejais spręsti sistemines arba makrolygio rizikos ribojimo problemas. Likus dešimt darbo dienų iki tokio sprendimo priėmimo atitinkama institucija apie savo ketinimą tinkamai praneša ECB. Jei ECB prieštarauja, jis per penkias darbo dienas raštu pateikia tokio prieštaravimo priežastis. Atitinkama institucija, prieš atitinkamai tęsdama sprendimo priėmimo procesą, deramai atsižvelgia į ECB nurodytas priežastis.

2.   Jei mano, kad tai yra būtina, ECB gali vietoj dalyvaujančios valstybės narės nacionalinių kompetentingų institucijų arba nacionalinių paskirtųjų institucijų taikyti griežtesnius reikalavimus kapitalo rezervo priemonėms negu dalyvaujančių valstybių narių nacionalinių kompetentingų institucijų arba nacionalinių paskirtųjų institucijų taikomi reikalavimai, kurias kredito įstaigos turi laikyti užtikrindamos atitinkamą jų lygį pagal atitinkamą Sąjungos teisę, greta šio reglamento 4 straipsnio 1 dalies d punkte nurodytų nuosavų lėšų reikalavimų, įskaitant anticiklines rezervo normas, jei laikomasi šio straipsnio 4 ir 5 dalyse nustatytų sąlygų, ir taikyti griežtesnes priemones, kurių tikslas – atitinkamoje Sąjungos teisėje konkrečiai nustatytais atvejais, laikantis Reglamente (ES) Nr. 575/2013 ir Direktyvoje 2013/36/ES nustatytų procedūrų, kredito įstaigų lygiu spręsti sistemines arba makrolygio rizikos ribojimo problemas.

3.   Bet kuri nacionalinė kompetentinga institucija ar nacionalinė paskirtoji institucija gali pasiūlyti ECB veikti pagal 2 dalį, kad būtų reaguojama į konkrečią finansinės sistemos ir ekonominę padėtį toje valstybėje narėje.

4.   Jei ECB ketina veikti pagal 2 dalį, jis glaudžiai bendradarbiauja su atitinkamų valstybių narių nacionalinėmis paskirtosiomis institucijomis. Visų pirma, likus ne mažiau kaip dešimt darbo dienų iki tokio sprendimo priėmimo jis apie savo ketinimą praneša atitinkamoms nacionalinėms kompetentingoms institucijoms arba nacionalinėms paskirtosioms institucijoms. Jei kuri nors iš atitinkamų institucijų prieštarauja, ji per penkias darbo dienas raštu pateikia tokio prieštaravimo priežastis. ECB, prieš atitinkamai tęsdamas sprendimo priėmimo procesą, deramai atsižvelgia į tas priežastis.

5.   Vykdydamas 2 dalyje nurodytus uždavinius, ECB atsižvelgia į konkrečią finansinės sistemos padėtį, ekonominę padėtį ir ekonomikos ciklą atskirose valstybėse narėse ar jų dalyse.

6 straipsnis

Bendradarbiavimas BPM

1.   ECB vykdo savo uždavinius bendrame priežiūros mechanizme, kurį sudaro ECB ir nacionalinės kompetentingos institucijos. ECB yra atsakingas už tai, kad BPM veiktų veiksmingai ir nuosekliai.

2.   Tiek ECB, tiek nacionalinės kompetentingos institucijos turi geranoriškai bendradarbiauti ir privalo keistis informacija.

Nedarant poveikio ECB teisei nuolat tiesiogiai gauti arba turėti tiesioginę prieigą prie kredito įstaigų teikiamos informacijos, nacionalinės kompetentingos institucijos visų pirma ECB suteikia visą informaciją, kurios reikia šiuo reglamentu ECB pavestiems uždaviniams vykdyti.

3.   Atitinkamais atvejais ir nedarant poveikio ECB atsakomybei ir atskaitomybei už šiuo reglamentu jam pavestus uždavinius, nacionalinės kompetentingos institucijos yra atsakingos už pagalbą ECB šio straipsnio 7 dalyje minimoje struktūroje išdėstytomis sąlygomis, rengiant ir įgyvendinant visus aktus, susijusius su 4 straipsnyje visų kredito įstaigų atžvilgiu nurodytais uždaviniais, įskaitant pagalbą vykdant tikrinimo veiklą. Vykdydamos 4 straipsnyje minimus uždavinius jos laikosi ECB duotų nurodymų.

4.   4 straipsnyje, išskyrus jo 1 dalies a ir c punktus, apibrėžtų uždavinių atžvilgiu ECB tenka šio straipsnio 5 dalyje išdėstytos pareigos, o nacionalinėms kompetentingoms institucijoms – šio straipsnio 6 dalyje išdėstytos pareigos, atsižvelgiant į šio straipsnio 7 dalyje išdėstytą struktūrą ir laikantis joje nurodytų procedūrų, vykdant toliau nurodytų kredito įstaigų, finansų kontroliuojančiųjų bendrovių ar mišrią veiklą vykdančių finansų kontroliuojančiųjų bendrovių ar kredito įstaigų, įsteigtų nedalyvaujančiose valstybėse narėse, filialų, įsteigtų dalyvaujančiose valstybėse narėse, priežiūrą:

| — | tų, kurios yra mažiau svarbios vertinant konsolidavimo pagrindu, aukščiausiu konsolidavimo lygiu dalyvaujančiose valstybėse narėse arba individualiai konkrečiu kredito įstaigų, įsteigtų nedalyvaujančiose valstybėse narėse, filialų, įsteigtų dalyvaujančiose valstybėse narėse, atžvilgiu. Svarba vertinama remiantis šiais kriterijais:






  i) | dydžiu; |
| --- | --- | --- |

—

tų, kurios yra mažiau svarbios vertinant konsolidavimo pagrindu, aukščiausiu konsolidavimo lygiu dalyvaujančiose valstybėse narėse arba individualiai konkrečiu kredito įstaigų, įsteigtų nedalyvaujančiose valstybėse narėse, filialų, įsteigtų dalyvaujančiose valstybėse narėse, atžvilgiu. Svarba vertinama remiantis šiais kriterijais:

i)

dydžiu;

| ii) | svarba Sąjungos ekonomikai arba bet kuriai dalyvaujančiai valstybei narei; |
| --- | --- |

ii)

svarba Sąjungos ekonomikai arba bet kuriai dalyvaujančiai valstybei narei;

| iii) | tarpvalstybinės veiklos svarba. |
| --- | --- |

iii)

tarpvalstybinės veiklos svarba.

Atsižvelgiant į pirmą pastraipą, kredito įstaiga, finansų kontroliuojančioji bendrovė arba mišrią veiklą vykdanti finansų kontroliuojančioji bendrovė nelaikomos mažiau svarbiomis, nebent tai pateisinama ypatingomis aplinkybėmis, kurios išdėstomos metodikoje, jei tenkinama bet kuri iš šių sąlygų:

| i) | visa jos turto vertė yra didesnė nei 30 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

i)

visa jos turto vertė yra didesnė nei 30 mlrd. EUR;

| ii) | jos viso turto santykis su dalyvaujančios valstybės narės, kurioje ji įsisteigta, BVP yra didesnis nei 20 %, nebent visa jos turto vertė yra mažesnė nei 5 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

ii)

jos viso turto santykis su dalyvaujančios valstybės narės, kurioje ji įsisteigta, BVP yra didesnis nei 20 %, nebent visa jos turto vertė yra mažesnė nei 5 mlrd. EUR;

| iii) | ECB, gavęs jos nacionalinės kompetentingos institucijos pranešimą, kad ji laiko tokią įstaigą itin svarbia vidaus ekonomikai, ir atlikęs išsamų tos kredito įstaigos vertinimą, įskaitant balanso vertinimą, priima tokią svarbą patvirtinantį sprendimą. |
| --- | --- |

iii)

ECB, gavęs jos nacionalinės kompetentingos institucijos pranešimą, kad ji laiko tokią įstaigą itin svarbia vidaus ekonomikai, ir atlikęs išsamų tos kredito įstaigos vertinimą, įskaitant balanso vertinimą, priima tokią svarbą patvirtinantį sprendimą.

ECB taip pat gali savo iniciatyva laikyti, kad įstaiga yra itin svarbi, jei ji yra įsteigusi bankininkystės patronuojamąsias įmones daugiau nei vienoje dalyvaujančioje valstybėje narėje ir jos tarpvalstybinis turtas arba įsipareigojimai sudaro didelę jos viso turto ar įsipareigojimų dalį, laikantis metodikoje nustatytų sąlygų.

Tos, kurioms buvo prašoma viešosios finansinės pagalbos arba kurios ją gavo tiesiogiai iš EFSF arba ESM, nelaikomos mažiau svarbiomis.

Nepaisant pirmesnių pastraipų, ECB šiuo reglamentu jam pavestus uždavinius vykdo trijų pačių svarbiausių kredito įstaigų kiekvienoje dalyvaujančioje valstybėje narėje atžvilgiu, išskyrus atvejus, kai tai pateisinama ypatingomis aplinkybėmis.

5.   4 dalyje nurodytų kredito įstaigų atžvilgiu pagal 7 dalyje apibrėžtą struktūrą:

| a) | ECB priima nacionalinėms kompetentingoms institucijoms skirtus reglamentus, gaires arba bendro pobūdžio nurodymus, kuriais vadovaudamosi nacionalinės kompetentingos institucijos vykdo 4 straipsnyje, išskyrus jo 1 dalies a ir c punktuose, apibrėžtus uždavinius ir priima priežiūros sprendimus.
  Tokiuose nurodymuose gali būti nurodomi 16 straipsnio 2 dalyje nustatyti konkretūs įgaliojimai kredito įstaigų grupių ar kategorijų atžvilgiu siekiant užtikrinti priežiūros rezultatų nuoseklumą BPM; |
| --- | --- |

a)

ECB priima nacionalinėms kompetentingoms institucijoms skirtus reglamentus, gaires arba bendro pobūdžio nurodymus, kuriais vadovaudamosi nacionalinės kompetentingos institucijos vykdo 4 straipsnyje, išskyrus jo 1 dalies a ir c punktuose, apibrėžtus uždavinius ir priima priežiūros sprendimus.

Tokiuose nurodymuose gali būti nurodomi 16 straipsnio 2 dalyje nustatyti konkretūs įgaliojimai kredito įstaigų grupių ar kategorijų atžvilgiu siekiant užtikrinti priežiūros rezultatų nuoseklumą BPM;

| b) | prireikus užtikrinti aukštų priežiūros standartų nuoseklų taikymą, ECB bet kuriuo metu gali savo iniciatyva, pasikonsultavęs su nacionalinėmis kompetentingomis institucijomis, arba nacionalinės kompetentingos institucijos prašymu nuspręsti pats tiesiogiai vykdyti visus atitinkamus įgaliojimus 4 dalyje nurodytos vienos ar kelių kredito įstaigų atžvilgiu, įskaitant tokiu atveju, kai buvo netiesiogiai prašoma ar gauta finansinė pagalba iš EFSF arba ESM; |
| --- | --- |

b)

prireikus užtikrinti aukštų priežiūros standartų nuoseklų taikymą, ECB bet kuriuo metu gali savo iniciatyva, pasikonsultavęs su nacionalinėmis kompetentingomis institucijomis, arba nacionalinės kompetentingos institucijos prašymu nuspręsti pats tiesiogiai vykdyti visus atitinkamus įgaliojimus 4 dalyje nurodytos vienos ar kelių kredito įstaigų atžvilgiu, įskaitant tokiu atveju, kai buvo netiesiogiai prašoma ar gauta finansinė pagalba iš EFSF arba ESM;

| c) | ECB vykdo sistemos veikimo priežiūrą, grindžiamą šiame straipsnyje, visų pirma 7 dalies c punkte, išdėstytomis pareigomis ir procedūromis; |
| --- | --- |

c)

ECB vykdo sistemos veikimo priežiūrą, grindžiamą šiame straipsnyje, visų pirma 7 dalies c punkte, išdėstytomis pareigomis ir procedūromis;

| d) | ECB bet kuriuo metu gali pasinaudoti 10–13 straipsniuose nurodytais įgaliojimais; |
| --- | --- |

d)

ECB bet kuriuo metu gali pasinaudoti 10–13 straipsniuose nurodytais įgaliojimais;

| e) | ECB taip pat gali paprašyti nacionalinių kompetentingų institucijų ad hoc pagrindu arba nuolat teikti informaciją apie uždavinių pagal šį straipsnį vykdymą. |
| --- | --- |

e)

ECB taip pat gali paprašyti nacionalinių kompetentingų institucijų ad hoc pagrindu arba nuolat teikti informaciją apie uždavinių pagal šį straipsnį vykdymą.

6.   Nedarant poveikio šio straipsnio 5 daliai, nacionalinės kompetentingos institucijos vykdo ir yra atsakingos už 4 straipsnio 1 dalies b, d–g ir i punktuose nurodytus uždavinius ir už visų atitinkamų priežiūros sprendimų priėmimą šio straipsnio 4 dalies pirmoje pastraipoje nurodytų kredito įstaigų atžvilgiu, atsižvelgiant į šio straipsnio 7 dalyje nurodytą struktūrą ir laikantis toje dalyje nurodytų procedūrų.

Nedarant poveikio 10–13 straipsniams, nacionalinėms kompetentingoms institucijoms ir nacionalinėms paskirtosioms institucijoms paliekami įgaliojimai pagal nacionalinę teisę gauti informaciją iš kredito įstaigų, kontroliuojančiųjų bendrovių, mišrią veiklą vykdančių kontroliuojančiųjų bendrovių ir į kredito įstaigos finansinę konsoliduotą padėtį įtrauktų įmonių ir vykdyti šių kredito įstaigų, kontroliuojančiųjų bendrovių, mišrią veiklą vykdančių kontroliuojančiųjų bendrovių ir įmonių patikrinimus vietoje. Nacionalinės kompetentingos institucijos pagal šio straipsnio 7 dalyje nustatytą struktūrą informuoja ECB apie priemones, kurių imtasi pagal šią dalį, ir glaudžiai derina tas priemones su ECB.

Nacionalinės kompetentingos institucijos reguliariai teikia ECB ataskaitas apie veiklos pagal šį straipsnį vykdymą.

7.   ECB, konsultuodamasis su nacionalinėmis kompetentingomis institucijomis ir remdamasis Priežiūros valdybos pasiūlymu, patvirtina ir viešai paskelbia struktūrą, pagal kurią parengiama praktinė šio straipsnio įgyvendinimo tvarka. Ši struktūra apima bent:

| a) | konkrečią metodiką, skirtą 4 dalies pirmoje, antroje ir trečioje pastraipoje nurodytų kriterijų bei kriterijų, pagal kuriuos 4 dalies ketvirta pastraipa nebetaikoma konkrečiai kredito įstaigai, vertinimui ir pagal tai nustatytą tvarką 5 ir 6 dalims įgyvendinti. Ta tvarka ir metodika, skirta 4 dalies pirmoje, antroje ir trečioje pastraipoje nurodytų kriterijų vertinimui, peržiūrima, kad į jas būtų įtraukti visi atitinkami pokyčiai, ir užtikrinama, kad jei kredito įstaiga laikoma svarbia arba mažiau svarbia, tas vertinimas keičiamas tik tuo atveju, jei aplinkybės keičiasi iš esmės ir jos nėra pereinamojo pobūdžio, visų pirma tos su kredito įstaigos padėtimi susijusios aplinkybės, kurios svarbios atliekant tą vertinimą; |
| --- | --- |

a)

konkrečią metodiką, skirtą 4 dalies pirmoje, antroje ir trečioje pastraipoje nurodytų kriterijų bei kriterijų, pagal kuriuos 4 dalies ketvirta pastraipa nebetaikoma konkrečiai kredito įstaigai, vertinimui ir pagal tai nustatytą tvarką 5 ir 6 dalims įgyvendinti. Ta tvarka ir metodika, skirta 4 dalies pirmoje, antroje ir trečioje pastraipoje nurodytų kriterijų vertinimui, peržiūrima, kad į jas būtų įtraukti visi atitinkami pokyčiai, ir užtikrinama, kad jei kredito įstaiga laikoma svarbia arba mažiau svarbia, tas vertinimas keičiamas tik tuo atveju, jei aplinkybės keičiasi iš esmės ir jos nėra pereinamojo pobūdžio, visų pirma tos su kredito įstaigos padėtimi susijusios aplinkybės, kurios svarbios atliekant tą vertinimą;

| b) | procedūrų, įskaitant terminus ir galimybę rengti sprendimų projektus, kurie siunčiami ECB įvertinti, kurios turi būti taikomos ECB ir nacionalinių kompetentingų institucijų santykiams dėl kredito įstaigų, kurios nelaikomos mažiau svarbiomis pagal 4 dalį, priežiūros, apibrėžtį; |
| --- | --- |

b)

procedūrų, įskaitant terminus ir galimybę rengti sprendimų projektus, kurie siunčiami ECB įvertinti, kurios turi būti taikomos ECB ir nacionalinių kompetentingų institucijų santykiams dėl kredito įstaigų, kurios nelaikomos mažiau svarbiomis pagal 4 dalį, priežiūros, apibrėžtį;

| c) | procedūrų, įskaitant terminus, kurios turi būti taikomos ECB ir nacionalinių kompetentingų institucijų santykiams dėl kredito įstaigų, kurios laikomos mažiau svarbiomis pagal 4 dalį, priežiūros, apibrėžtį. Pagal tokias procedūras visų pirma reikalaujama, kad nacionalinės kompetentingos institucijos, priklausomai nuo struktūroje nustatytų atvejų:






  i) | ECB praneštų apie visas esmines priežiūros procedūras; |
| --- | --- | --- |

c)

procedūrų, įskaitant terminus, kurios turi būti taikomos ECB ir nacionalinių kompetentingų institucijų santykiams dėl kredito įstaigų, kurios laikomos mažiau svarbiomis pagal 4 dalį, priežiūros, apibrėžtį. Pagal tokias procedūras visų pirma reikalaujama, kad nacionalinės kompetentingos institucijos, priklausomai nuo struktūroje nustatytų atvejų:

i)

ECB praneštų apie visas esmines priežiūros procedūras;

| ii) | ECB prašymu papildomai įvertintų konkrečius procedūros aspektus; |
| --- | --- |

ii)

ECB prašymu papildomai įvertintų konkrečius procedūros aspektus;

| iii) | ECB perduotų esminių priežiūros sprendimų projektus, dėl kurių ECB gali pareikšti savo nuomonę. |
| --- | --- |

iii)

ECB perduotų esminių priežiūros sprendimų projektus, dėl kurių ECB gali pareikšti savo nuomonę.

8.   Kai nacionalinės kompetentingos arba nacionalinės paskirtosios institucijos padeda ECB vykdyti šiuo reglamentu jam pavestus uždavinius, ECB ir nacionalinės kompetentingos institucijos laikosi atitinkamuose Sąjungos aktuose nustatytų nuostatų, susijusių su pareigų paskirstymu ir įvairių valstybių narių kompetentingų institucijų bendradarbiavimu.

7 straipsnis

Glaudus bendradarbiavimas su dalyvaujančių valstybių narių, kurių valiuta nėra euro, kompetentingomis institucijomis

1.   Laikydamasis šiame straipsnyje nustatytų apribojimų, ECB vykdo uždavinius 4 straipsnio 1 ir 2 dalyse ir 5 straipsnyje nurodytose srityse valstybėje narėje, kurios valiuta nėra euro, įsteigtų kredito įstaigų atžvilgiu, jei pagal šį straipsnį nustatytas ECB ir tokios valstybės narės nacionalinės kompetentingos institucijos glaudus bendradarbiavimas.

Tuo tikslu ECB gali teikti nurodymus, skirtus dalyvaujančios valstybės narės, kurios valiuta nėra euro, nacionalinei kompetentingai institucijai arba nacionalinei paskirtajai institucijai.

2.   ECB ir dalyvaujančios valstybės narės, kurios valiuta nėra euro, nacionalinės kompetentingos institucijos glaudus bendradarbiavimas nustatomas ECB priimtu sprendimu, jei laikomasi šių sąlygų:

| a) | atitinkama valstybė narė kitoms valstybėms narėms, Komisijai, ECB ir EBI praneša apie prašymą pradėti glaudų bendradarbiavimą su ECB dėl 4 ir 5 straipsniuose nurodytų uždavinių vykdymo visų atitinkamoje valstybėje narėje įsteigtų kredito įstaigų atžvilgiu, kaip numatyta 6 straipsnyje; |
| --- | --- |

a)

atitinkama valstybė narė kitoms valstybėms narėms, Komisijai, ECB ir EBI praneša apie prašymą pradėti glaudų bendradarbiavimą su ECB dėl 4 ir 5 straipsniuose nurodytų uždavinių vykdymo visų atitinkamoje valstybėje narėje įsteigtų kredito įstaigų atžvilgiu, kaip numatyta 6 straipsnyje;

| b) | pranešime atitinkama valstybė narė įsipareigoja:






  — | užtikrinti, kad jos nacionalinė kompetentinga institucija arba nacionalinė paskirtoji institucija laikysis ECB pateiktų gairių arba prašymų, ir |
| --- | --- | --- |

b)

pranešime atitinkama valstybė narė įsipareigoja:

—

užtikrinti, kad jos nacionalinė kompetentinga institucija arba nacionalinė paskirtoji institucija laikysis ECB pateiktų gairių arba prašymų, ir

| — | teikti visą informaciją apie toje valstybėje narėje įsteigtas kredito įstaigas, kurios ECB gali prireikti atliekant išsamų tų kredito įstaigų vertinimą; |
| --- | --- |

—

teikti visą informaciją apie toje valstybėje narėje įsteigtas kredito įstaigas, kurios ECB gali prireikti atliekant išsamų tų kredito įstaigų vertinimą;

| c) | atitinkama valstybė narė priėmė atitinkamus nacionalinės teisės aktus, siekdama užtikrinti, kad jos nacionalinė kompetentinga institucija privalės patvirtinti visas ECB reikalaujamas priemones kredito įstaigų atžvilgiu, kaip numatyta 4 dalyje. |
| --- | --- |

c)

atitinkama valstybė narė priėmė atitinkamus nacionalinės teisės aktus, siekdama užtikrinti, kad jos nacionalinė kompetentinga institucija privalės patvirtinti visas ECB reikalaujamas priemones kredito įstaigų atžvilgiu, kaip numatyta 4 dalyje.

3.   2 dalyje nurodytas sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Sprendimas taikomas praėjus 14 dienų po jo paskelbimo.

4.   Jei ECB laikosi nuomonės, kad atitinkamos valstybės narės nacionalinė kompetentinga institucija turėtų patvirtinti su 1 dalyje nurodytais uždaviniais susijusią priemonę kredito įstaigos, finansų kontroliuojančiosios bendrovės ar mišrią veiklą vykdančios finansų kontroliuojančiosios bendrovės atžvilgiu, jis teikia nurodymus tai institucijai, nurodydamas atitinkamą terminą.

Tas terminas yra ne trumpesnis nei 48 valandos, išskyrus atvejus, kai siekiant išvengti nepataisomos žalos priemonę būtina patvirtinti skubiau. Atitinkamos valstybės narės nacionalinė kompetentinga institucija imasi visų reikiamų priemonių vykdydama 2 dalies c punkte nurodytą pareigą.

5.   ECB gali nuspręsti įspėti atitinkamą valstybę narę, kad glaudus bendradarbiavimas bus sustabdytas arba nutrauktas, jeigu nebus imtasi ryžtingų taisomųjų veiksmų šiais atvejais:

| a) | jei, ECB nuomone, atitinkama valstybė narė nebesilaiko 2 dalies a–c punktuose nustatytų sąlygų, arba |
| --- | --- |

a)

jei, ECB nuomone, atitinkama valstybė narė nebesilaiko 2 dalies a–c punktuose nustatytų sąlygų, arba

| b) | jei, ECB nuomone, atitinkamos valstybės narės nacionalinė kompetentinga institucija nevykdo 2 dalies c punkte nurodytos pareigos. |
| --- | --- |

b)

jei, ECB nuomone, atitinkamos valstybės narės nacionalinė kompetentinga institucija nevykdo 2 dalies c punkte nurodytos pareigos.

Jeigu tokių veiksmų nesiimama per 15 dienų nuo tokio įspėjimo pranešimo, ECB gali sustabdyti arba nutraukti glaudų bendradarbiavimą su ta valstybe nare.

Apie sprendimą sustabdyti arba nutraukti glaudų bendradarbiavimą pranešama atitinkamai valstybei narei ir jis paskelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Sprendime nurodoma data, nuo kurios jis taikomas, deramai atsižvelgiant į priežiūros veiksmingumą ir kredito įstaigų teisėtus interesus.

6.   Praėjus trejiems metams po ECB priimto sprendimo dėl glaudaus bendradarbiavimo nustatymo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos, valstybė narė gali bet kuriuo metu paprašyti, kad ECB nutrauktų glaudų bendradarbiavimą. Prašyme paaiškinamos nutraukimo priežastys, įskaitant, atitinkamais atvejais, galimas reikšmingas neigiamas pasekmes valstybės narės fiskalinei atsakomybei. Tokiu atveju ECB nedelsdamas imasi veiksmų sprendimui dėl glaudaus bendradarbiavimo nutraukimo priimti ir jame nurodo datą, nuo kurios jis taikomas – ne vėliau kaip po trijų mėnesių, deramai atsižvelgiant į priežiūros veiksmingumą ir kredito įstaigų teisėtus interesus. Sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

7.   Jei dalyvaujanti valstybė narė, kurios valiuta nėra euro, pagal 26 straipsnio 8 dalį informuoja ECB apie savo pagrįstą nesutikimą su Valdančiosios tarybos prieštaravimu dėl Priežiūros valdybos sprendimo projekto, Valdančioji taryba per 30 dienų laikotarpį pateikia savo nuomonę dėl valstybės narės pareikšto pagrįsto nesutikimo ir patvirtina arba atsiima savo prieštaravimą, nurodydama to priežastis.

Kai Valdančioji taryba patvirtina savo prieštaravimą, dalyvaujanti valstybė narė, kurios valiuta nėra euro, gali informuoti ECB, kad jai nebus privalomas galimas sprendimas, susijęs su galimu Priežiūros valdybos iš dalies pakeisto sprendimo projektu.

Tokiu atveju ECB, deramai atsižvelgdamas į priežiūros veiksmingumą, apsvarsto galimybę sustabdyti arba nutraukti glaudų bendradarbiavimą su ta valstybe nare ir šiuo klausimu priima sprendimą.

ECB visų pirma atsižvelgia į šiuos veiksnius:

| a) | ar tai, kad bendradarbiavimas nebus sustabdytas arba nutrauktas, galėtų kelti pavojų BPM vientisumui arba turėti reikšmingų neigiamų pasekmių valstybių narių fiskalinei atsakomybei; |
| --- | --- |

a)

ar tai, kad bendradarbiavimas nebus sustabdytas arba nutrauktas, galėtų kelti pavojų BPM vientisumui arba turėti reikšmingų neigiamų pasekmių valstybių narių fiskalinei atsakomybei;

| b) | ar toks sustabdymas arba nutraukimas galėtų turėti reikšmingų neigiamų pasekmių valstybės narės, kuri pranešė apie savo pagrįstą nesutikimą pagal 26 straipsnio 8 dalį, fiskalinei atsakomybei; |
| --- | --- |

b)

ar toks sustabdymas arba nutraukimas galėtų turėti reikšmingų neigiamų pasekmių valstybės narės, kuri pranešė apie savo pagrįstą nesutikimą pagal 26 straipsnio 8 dalį, fiskalinei atsakomybei;

| c) | ar jį tenkina, ar jo netenkina tai, kad atitinkama nacionalinė kompetentinga institucija patvirtino priemones:






  — | kuriomis, ECB nuomone, užtikrinama, kad kredito įstaigoms valstybėje narėje, kuri informavo apie savo pagrįstą nesutikimą pagal ankstesnę pastraipą, nesudaromos palankesnės sąlygos nei kredito įstaigoms kitose dalyvaujančiose valstybėse narėse; ir |
| --- | --- | --- |

c)

ar jį tenkina, ar jo netenkina tai, kad atitinkama nacionalinė kompetentinga institucija patvirtino priemones:

—

kuriomis, ECB nuomone, užtikrinama, kad kredito įstaigoms valstybėje narėje, kuri informavo apie savo pagrįstą nesutikimą pagal ankstesnę pastraipą, nesudaromos palankesnės sąlygos nei kredito įstaigoms kitose dalyvaujančiose valstybėse narėse; ir

| — | kurios, ECB nuomone, siekiant 1 straipsnyje nurodytų tikslų ir užtikrinant, kad būtų laikomasi atitinkamos Sąjungos teisės, yra vienodai veiksmingos kaip ir šios dalies antroje pastraipoje nurodytas Valdančiosios tarybos sprendimas. |
| --- | --- |

—

kurios, ECB nuomone, siekiant 1 straipsnyje nurodytų tikslų ir užtikrinant, kad būtų laikomasi atitinkamos Sąjungos teisės, yra vienodai veiksmingos kaip ir šios dalies antroje pastraipoje nurodytas Valdančiosios tarybos sprendimas.

ECB šiuos veiksnius įtraukia į savo sprendimą ir praneša apie juos atitinkamai valstybei narei.

8.   Jei dalyvaujanti valstybė narė, kurios valiuta nėra euro, nesutinka su Priežiūros valdybos sprendimo projektu, per penkias darbo dienas nuo sprendimo projekto gavimo ji informuoja Valdančiąją tarybą apie savo nesutikimą nurodydama jo priežastis. Tuomet Valdančioji taryba per penkias darbo dienas priima sprendimą dėl šio klausimo, visapusiškai atsižvelgdama į tas priežastis, ir raštu paaiškina savo sprendimą atitinkamai valstybei narei. Atitinkama valstybė narė gali paprašyti, kad ECB nedelsdamas nutrauktų glaudų bendradarbiavimą, ir kitas sprendimas jai nebus taikomas.

9.   Valstybė narė, kuri nutraukė glaudų bendradarbiavimą su ECB, negali pradėti naujo glaudaus bendradarbiavimo, kol nepraėjo treji metai nuo ECB sprendimo dėl glaudaus bendradarbiavimo nutraukimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos.

8 straipsnis

Tarptautiniai santykiai

Nedarant poveikio valstybių narių ir Sąjungos institucijų ir organų, išskyrus ECB, įskaitant EBI, atitinkamai kompetencijai, šiuo reglamentu ECB pavestų uždavinių atžvilgiu ECB gali užmegzti ryšius ir susitarti dėl administracinės tvarkos su priežiūros institucijomis, tarptautinėmis organizacijomis ir trečiųjų šalių administracijomis, jei tai tinkamai derinama su EBI. Ta tvarka nesukuriamos teisinės prievolės Sąjungai ir jos valstybėms narėms.

III   SKYRIUS

ECB įgaliojimai

9 straipsnis

Priežiūros ir tyrimo įgaliojimai

1.   Išimtinai tik 4 straipsnio 1 bei 2 dalyse ir 5 straipsnio 2 dalyje jam pavestų uždavinių vykdymo tikslais, dalyvaujančiose valstybėse narėse ECB laikomas atitinkamai kompetentinga arba paskirtąja institucija, kaip numatyta atitinkamoje Sąjungos teisėje.

Tuo pačiu išimtiniu tikslu ECB turi visus šiame reglamente nustatytus įgaliojimus ir prievoles. Jis taip pat turi visus įgaliojimus ir prievoles, kuriuos pagal atitinkamą Sąjungos teisę turi kompetentingos ir paskirtosios institucijos, jei šiame reglamente nenumatyta kitaip. Visų pirma ECB turi šio skyriaus 1 ir 2 skirsniuose išvardytus įgaliojimus.

Tokiu mastu, koks yra būtinas šiuo reglamentu jam pavestiems uždaviniams vykdyti, ECB, teikdamas nurodymus, gali reikalauti, kad tos nacionalinės institucijos pasinaudotų savo įgaliojimais pagal nacionalinę teisę ir laikydamosi nacionalinėje teisėje nustatytų sąlygų, kai pagal šį reglamentą tokie įgaliojimai ECB nesuteikiami. Tos nacionalinės institucijos visapusiškai informuoja ECB apie tų įgaliojimų vykdymą.

2.   ECB vykdo šio straipsnio 1 dalyje nurodytus įgaliojimus pagal 4 straipsnio 3 dalies pirmoje pastraipoje nurodytus aktus. ECB ir nacionalinės kompetentingos institucijos glaudžiai bendradarbiauja vykdydami savo atitinkamus priežiūros ir tyrimo įgaliojimus.

3.   Nukrypstant nuo šio straipsnio 1 dalies, kredito įstaigų, įsteigtų dalyvaujančiose valstybėse narėse, kurių valiuta nėra euro, atžvilgiu ECB vykdo savo įgaliojimus pagal 7 straipsnį.

1   skirsnis

Tyrimo įgaliojimai

10 straipsnis

Informacijos prašymas

1.   Nedarant poveikio 9 straipsnio 1 dalyje nurodytiems įgaliojimams ir laikantis atitinkamoje Sąjungos teisėje išdėstytų sąlygų, ECB gali reikalauti, kad toliau nurodyti juridiniai arba fiziniai asmenys, laikantis 4 straipsnio, pateiktų visą informaciją, reikalingą šiuo reglamentu jam pavestiems uždaviniams vykdyti, įskaitant periodiškai ir specialiu formatu teikiamą informaciją, skirtą priežiūros ir susijusiems statistikos tikslams:

| a) | dalyvaujančiose valstybėse narėse įsteigtos kredito įstaigos; |
| --- | --- |

a)

dalyvaujančiose valstybėse narėse įsteigtos kredito įstaigos;

| b) | dalyvaujančiose valstybėse narėse įsteigtos finansų kontroliuojančiosios bendrovės; |
| --- | --- |

b)

dalyvaujančiose valstybėse narėse įsteigtos finansų kontroliuojančiosios bendrovės;

| c) | dalyvaujančiose valstybėse narėse įsteigtos mišrią veiklą vykdančios finansų kontroliuojančiosios bendrovės; |
| --- | --- |

c)

dalyvaujančiose valstybėse narėse įsteigtos mišrią veiklą vykdančios finansų kontroliuojančiosios bendrovės;

| d) | dalyvaujančiose valstybėse narėse įsteigtos mišrią veiklą vykdančios kontroliuojančiosios bendrovės; |
| --- | --- |

d)

dalyvaujančiose valstybėse narėse įsteigtos mišrią veiklą vykdančios kontroliuojančiosios bendrovės;

| e) | asmenys, priklausantys a–d punktuose nurodytiems subjektams; |
| --- | --- |

e)

asmenys, priklausantys a–d punktuose nurodytiems subjektams;

| f) | trečiosios šalys, kurioms a–d punktuose nurodyti subjektai yra perdavę funkcijas arba veiklą. |
| --- | --- |

f)

trečiosios šalys, kurioms a–d punktuose nurodyti subjektai yra perdavę funkcijas arba veiklą.

2.   1 dalyje nurodyti asmenys pateikia prašomą informaciją. Profesinės paslapties nuostatos tų asmenų neatleidžia nuo pareigos teikti tą informaciją. Tos informacijos teikimas nelaikomas profesinės paslapties atskleidimu.

3.   Tais atvejais, kai ECB gauna informaciją tiesiogiai iš 1 dalyje nurodytų juridinių ar fizinių asmenų, jis tą informaciją pateikia atitinkamoms nacionalinėms kompetentingoms institucijoms.

11 straipsnis

Bendrieji tyrimai

1.   Siekdamas vykdyti šiuo reglamentu jam pavestus uždavinius ir laikydamasis atitinkamoje Sąjungos teisėje išdėstytų kitų sąlygų, ECB gali atlikti visus būtinus su bet kuriuo 10 straipsnio 1 dalyje nurodytu dalyvaujančioje valstybėje narėje įsteigtu ar esančiu asmeniu susijusius tyrimus.

Tuo tikslu ECB turi teisę:

| a) | reikalauti pateikti dokumentus; |
| --- | --- |

a)

reikalauti pateikti dokumentus;

| b) | tikrinti 10 straipsnio 1 dalyje nurodytų asmenų buhalterines knygas ir dokumentus ir daryti tokių buhalterinių knygų ir dokumentų kopijas arba išrašus; |
| --- | --- |

b)

tikrinti 10 straipsnio 1 dalyje nurodytų asmenų buhalterines knygas ir dokumentus ir daryti tokių buhalterinių knygų ir dokumentų kopijas arba išrašus;

| c) | gauti 10 straipsnio 1 dalyje nurodytų asmenų arba jų atstovų ar darbuotojų paaiškinimus raštu arba žodžiu; |
| --- | --- |

c)

gauti 10 straipsnio 1 dalyje nurodytų asmenų arba jų atstovų ar darbuotojų paaiškinimus raštu arba žodžiu;

| d) | apklausti visus kitus asmenis, kurie sutinka būti apklausti, siekiant gauti su tyrimo dalyku susijusios informacijos. |
| --- | --- |

d)

apklausti visus kitus asmenis, kurie sutinka būti apklausti, siekiant gauti su tyrimo dalyku susijusios informacijos.

2.   10 straipsnio 1 dalyje nurodytų asmenų atžvilgiu tyrimai pradedami remiantis ECB sprendimu.

Jei asmuo trukdo vykdyti tyrimą, dalyvaujančios valstybės narės, kurioje yra atitinkamos patalpos, nacionalinė kompetentinga institucija pagal nacionalinę teisę suteikia reikiamą pagalbą, įskaitant 12 ir 13 straipsniuose nurodytais atvejais, sudarydama palankesnes sąlygas ECB patekti į 10 straipsnio 1 dalyje nurodytų juridinių asmenų verslo patalpas, kad būtų galima pasinaudoti pirmiau nurodytomis teisėmis.

12 straipsnis

Patikrinimai vietoje

1.   Siekdamas vykdyti šiuo reglamentu jam pavestus uždavinius ir laikydamasis kitų atitinkamoje Sąjungos teisėje nustatytų sąlygų, ECB, vadovaudamasis 13 straipsniu ir pateikęs išankstinį pranešimą atitinkamai nacionalinei kompetentingai institucijai, gali vykdyti visus būtinus 10 straipsnio 1 dalyje nurodytų juridinių asmenų ir bet kurios kitos įmonės, įtrauktos į priežiūrą konsoliduotu pagrindu, kurią vykdant ECB pagal 4 straipsnio 1 dalies g punktą yra konsoliduotos priežiūros institucija, verslo patalpų patikrinimus vietoje. Kai to reikia dėl tinkamo patikrinimų atlikimo ir veiksmingumo, ECB gali atlikti patikrinimus vietoje iš anksto neperspėjęs tų juridinių asmenų.

2.   Kad galėtų atlikti patikrinimą vietoje, ECB pareigūnai ir kiti ECB įgalioti asmenys gali patekti į visas juridinių asmenų, kurių atžvilgiu pagal ECB priimtą sprendimą atliekamas tyrimas, verslo patalpas bei teritoriją ir jiems suteikiami visi 11 straipsnio 1 dalyje išvardyti įgaliojimai.

3.   10 straipsnio 1 dalyje nurodytų juridinių asmenų atžvilgiu patikrinimai vietoje atliekami remiantis ECB sprendimu.

4.   Valstybės narės, kurioje turi būti atliekamas patikrinimas, nacionalinės kompetentingos institucijos pareigūnai ir kiti jos įgalioti ar paskirti lydintieji asmenys ECB prižiūrint ir koordinuojant aktyviai padeda ECB pareigūnams ir kitiems ECB įgaliotiems asmenims. Tuo tikslu jiems suteikiami 2 dalyje nustatyti įgaliojimai. Atitinkamos dalyvaujančios valstybės narės nacionalinės kompetentingos institucijos pareigūnai taip pat turi teisę dalyvauti patikrinimuose vietoje.

5.   Jei ECB pareigūnai ir kiti ECB įgalioti arba paskirti lydintieji asmenys nustato, kad asmuo priešinasi pagal šį straipsnį nurodytam atlikti patikrinimui, atitinkamos dalyvaujančios valstybės narės nacionalinė kompetentinga institucija suteikia jiems reikiamą pagalbą pagal nacionalinę teisę. Tiek, kiek tai yra būtina patikrinimui atlikti, teikiant šią pagalbą, be kita ko, užplombuojamos bet kurios verslo patalpos ir buhalterinės knygos ar dokumentai. Jei atitinkama nacionalinė kompetentinga institucija neturi šio įgaliojimo, ji naudojasi savo įgaliojimais, kad paprašytų būtinos pagalbos kitų nacionalinių institucijų.

13 straipsnis

Teisminės institucijos leidimas

1.   Jeigu 12 straipsnio 1 ir 2 dalyse numatytam patikrinimui vietoje atlikti arba 12 straipsnio 5 dalyje numatytai pagalbai suteikti pagal nacionalines taisykles reikia teisminės institucijos leidimo, teikiamas prašymas tokiam leidimui gauti.

2.   Jei pateikiamas prašymas šio straipsnio 1 dalyje nurodytam leidimui gauti, nacionalinė teisminė institucija patikrina, ar ECB sprendimas yra autentiškas ir ar numatytos prievartos priemonės nėra savavališkos ar pernelyg didelės atsižvelgiant į patikrinimo dalyką. Tikrindama prievartos priemonių proporcingumą, nacionalinė teisminė institucija gali paprašyti ECB pateikti išsamius paaiškinimus, visų pirma dėl pagrindų, kuriais remdamasis ECB įtaria esant 4 straipsnio 3 dalies pirmoje pastraipoje nurodytų aktų pažeidimų, dėl įtariamo pažeidimo sunkumo ir asmens, kurio atžvilgiu bus taikomos prievartos priemonės, dalyvavimo pobūdžio. Vis dėlto nacionalinė teisminė institucija netikrina patikrinimo būtinumo ar nereikalauja, kad jai būtų pateikta ECB byloje esanti informacija. ECB sprendimo teisėtumą gali peržiūrėti tik ESTT.

2   skirsnis

Specialūs priežiūros įgaliojimai

14 straipsnis

Leidimas

1.   Prašymas išduoti leidimą pradėti vykdyti dalyvaujančioje valstybėje narėje steigiamos kredito įstaigos veiklą teikiamas valstybės narės, kurioje steigiama kredito įstaiga, nacionalinėms kompetentingoms institucijoms, laikantis atitinkamoje nacionalinėje teisėje nustatytų reikalavimų.

2.   Jei prašymo pateikėjas atitinka visas tos valstybės narės atitinkamoje nacionalinėje teisėje nustatytas leidimų išdavimo sąlygas, nacionalinė kompetentinga institucija per atitinkamoje nacionalinėje teisėje numatytą laikotarpį priima sprendimo siūlyti ECB suteikti leidimą projektą. Apie sprendimo projektą pranešama ECB ir prašymo išduoti leidimą pateikėjui. Kitais atvejais nacionalinė kompetentinga institucija prašymą išduoti leidimą atmeta.

3.   Laikoma, kad ECB priima sprendimo projektą, nebent ECB pateikia prieštaravimą per ne ilgesnį nei dešimties darbo dienų laikotarpį, kuris tinkamai pagrįstais atvejais gali būti pratęstas vieną kartą tokiam pačiam laikotarpiui. ECB prieštaravimą dėl sprendimo projekto pateikia tik tais atvejais, jei nėra įvykdytos atitinkamoje Sąjungos teisėje nustatytos leidimų išdavimo sąlygos. Atmetimo priežastis ECB nurodo raštu.

4.   Apie pagal 2 ir 3 dalis priimtą sprendimą nacionalinė kompetentinga institucija praneša prašymo išduoti leidimą pateikėjui.

5.   Laikydamasis 6 dalies ir pasikonsultavęs su dalyvaujančios valstybės narės, kurioje įsteigta kredito įstaiga, nacionaline kompetentinga institucija, atitinkamoje Sąjungos teisėje nustatytais atvejais ECB gali panaikinti leidimą savo iniciatyva arba pasiūlius tokiai nacionalinei kompetentingai institucijai. Šiomis konsultacijomis visų pirma užtikrinama, kad prieš priimdamas sprendimus dėl panaikinimo, ECB suteiks nacionalinėms institucijoms pakankamai laiko priimti sprendimą dėl būtinų taisomųjų veiksmų, įskaitant galimas pertvarkymo priemones, ir į jas atsižvelgs.

Jei pagal 1 dalį leidimą išduoti pasiūliusi nacionalinė kompetentinga institucija laikosi nuomonės, kad remiantis atitinkama nacionaline teise leidimą reikia panaikinti, ji tuo tikslu pateikia ECB pasiūlymą. Tokiu atveju ECB priima sprendimą dėl siūlomo panaikinimo visapusiškai atsižvelgdamas į nacionalinės kompetentingos institucijos nurodytą panaikinimo pagrindimą.

6.   Tol, kol nacionalinės institucijos yra kompetentingos pertvarkyti kredito įstaigas, tais atvejais, kai jos laikosi nuomonės, kad leidimo panaikinimas darytų neigiamą poveikį tinkamam veiksmų, būtinų pertvarkymui arba finansiniam stabilumui užtikrinti, įgyvendinimui arba šiems veiksmams, jos tinkamai praneša ECB apie savo prieštaravimą ir išsamiai paaiškina neigiamą poveikį, kurį galėtų padaryti leidimo panaikinimas. Tais atvejais su nacionalinėmis institucijomis sutartą laikotarpį ECB nepradeda panaikinimo procedūros. ECB gali pratęsti tą laikotarpį, jei jis laikosi nuomonės, kad buvo pasiekta pakankama pažanga. Tačiau jei ECB, priimdamas pagrįstą sprendimą, nustato, kad nacionalinės institucijos neįgyvendino finansiniam stabilumui užtikrinti reikalingų tinkamų veiksmų, leidimai panaikinami nedelsiant.

15 straipsnis

Kvalifikuotųjų akcijų paketo dalių įsigijimų įvertinimas

1.   Nedarant poveikio 4 straipsnio 1 dalies c punkte numatytoms išimtims, visi pranešimai apie dalyvaujančioje valstybėje narėje įsteigtos kredito įstaigos kvalifikuotosios akcijų paketo dalies įsigijimą ar visa susijusi informacija pateikiama valstybės narės, kurioje įsteigta kredito įstaiga, nacionalinėms kompetentingoms institucijoms, laikantis 4 straipsnio 3 dalies pirmoje pastraipoje nurodytais aktais grindžiamoje nacionalinėje teisėje nustatytų reikalavimų.

2.   Nacionalinė kompetentinga institucija įvertina pasiūlytą įsigijimą, ir pranešimą bei pasiūlymą dėl sprendimo prieštarauti arba neprieštarauti įsigijimui, grindžiamus 4 straipsnio 3 dalies pirmoje pastraipoje nurodytuose aktuose nustatytais kriterijais, pateikia ECB ne vėliau kaip prieš dešimt darbo dienų iki atitinkamoje Sąjungos teisėje nustatyto atitinkamo įvertinimo laikotarpio pabaigos ir padeda ECB pagal 6 straipsnį.

3.   ECB nusprendžia, ar prieštarauti įsigijimui pagal atitinkamoje Sąjungos teisėje nustatytus įvertinimo kriterijus, pagal šioje teisėje nustatytą procedūrą ir laikantis joje nustatytų įvertinimo laikotarpių.

16 straipsnis

Priežiūros įgaliojimai

1.   Siekiant, kad būtų vykdomi 4 straipsnio 1 dalyje nurodyti uždaviniai ir nedarant poveikio kitiems ECB suteiktiems įgaliojimams, ECB turi šio straipsnio 2 dalyje nustatytus įgaliojimus reikalauti, kad dalyvaujančių valstybių narių kredito įstaigos, finansų kontroliuojančiosios bendrovės ar mišrią veiklą vykdančios finansų kontroliuojančiosios bendrovės ankstyvame etape imtųsi reikalingų priemonių atitinkamoms problemoms spręsti, susidarius bet kuriai iš šių aplinkybių:

| a) | kredito įstaiga nevykdo 4 straipsnio 3 dalies pirmoje pastraipoje nurodytuose aktuose nustatytų reikalavimų; |
| --- | --- |

a)

kredito įstaiga nevykdo 4 straipsnio 3 dalies pirmoje pastraipoje nurodytuose aktuose nustatytų reikalavimų;

| b) | ECB turi įrodymų, kad kredito įstaiga per kitus 12 mėnesių gali pažeisti 4 straipsnio 3 dalies pirmoje pastraipoje nurodytuose aktuose nustatytus reikalavimus; |
| --- | --- |

b)

ECB turi įrodymų, kad kredito įstaiga per kitus 12 mėnesių gali pažeisti 4 straipsnio 3 dalies pirmoje pastraipoje nurodytuose aktuose nustatytus reikalavimus;

| c) | pagal 4 straipsnio 1 dalies f punktą atliekant priežiūrinį tikrinimą nustačius, kad kredito įstaigoje įgyvendinta tvarka, strategijos, procesai bei mechanizmai ir jos turimos nuosavos lėšos bei likvidumas neužtikrina patikimo jos rizikos valdymo ir padengimo. |
| --- | --- |

c)

pagal 4 straipsnio 1 dalies f punktą atliekant priežiūrinį tikrinimą nustačius, kad kredito įstaigoje įgyvendinta tvarka, strategijos, procesai bei mechanizmai ir jos turimos nuosavos lėšos bei likvidumas neužtikrina patikimo jos rizikos valdymo ir padengimo.

2.   9 straipsnio 1 dalies tikslais ECB visų pirma turi šiuos įgaliojimus:

| a) | reikalauti, kad įstaigos turėtų nuosavų lėšų, viršijančių 4 straipsnio 3 dalies pirmoje pastraipoje nurodytuose aktuose nustatytus kapitalo reikalavimus, susijusių su rizikos elementais ir rizika, kuriai netaikomi atitinkami Sąjungos aktai; |
| --- | --- |

a)

reikalauti, kad įstaigos turėtų nuosavų lėšų, viršijančių 4 straipsnio 3 dalies pirmoje pastraipoje nurodytuose aktuose nustatytus kapitalo reikalavimus, susijusių su rizikos elementais ir rizika, kuriai netaikomi atitinkami Sąjungos aktai;

| b) | reikalauti, kad būtų sustiprinta tvarka, procesai, mechanizmai ir strategijos; |
| --- | --- |

b)

reikalauti, kad būtų sustiprinta tvarka, procesai, mechanizmai ir strategijos;

| c) | reikalauti, kad įstaigos pateiktų priežiūros reikalavimų laikymosi atkūrimo planą pagal 4 straipsnio 3 dalies pirmoje pastraipoje nurodytus aktus ir nustatytų galutinį jo įgyvendinimo terminą, įskaitant to plano patobulinimus taikymo srities ir galutinio termino atžvilgiu; |
| --- | --- |

c)

reikalauti, kad įstaigos pateiktų priežiūros reikalavimų laikymosi atkūrimo planą pagal 4 straipsnio 3 dalies pirmoje pastraipoje nurodytus aktus ir nustatytų galutinį jo įgyvendinimo terminą, įskaitant to plano patobulinimus taikymo srities ir galutinio termino atžvilgiu;

| d) | reikalauti, kad įstaigos taikytų specialią atidėjinių politiką arba turto tvarkymo tvarką nuosavų lėšų reikalavimų atžvilgiu; |
| --- | --- |

d)

reikalauti, kad įstaigos taikytų specialią atidėjinių politiką arba turto tvarkymo tvarką nuosavų lėšų reikalavimų atžvilgiu;

| e) | uždrausti arba apriboti įstaigų veiklą, sandorius ar tinklus arba reikalauti neinvestuoti į veiklą, kuri kelia pernelyg didelę riziką įstaigos patikimumui; |
| --- | --- |

e)

uždrausti arba apriboti įstaigų veiklą, sandorius ar tinklus arba reikalauti neinvestuoti į veiklą, kuri kelia pernelyg didelę riziką įstaigos patikimumui;

| f) | reikalauti sumažinti įstaigų veiklai, produktams ir sistemoms būdingą riziką; |
| --- | --- |

f)

reikalauti sumažinti įstaigų veiklai, produktams ir sistemoms būdingą riziką;

| g) | reikalauti, kad įstaigos ribotų kintamąją atlyginimo dalį kaip procentinę grynųjų pajamų dalį, jeigu ji nesuderinama su patikimos kapitalo bazės išlaikymu; |
| --- | --- |

g)

reikalauti, kad įstaigos ribotų kintamąją atlyginimo dalį kaip procentinę grynųjų pajamų dalį, jeigu ji nesuderinama su patikimos kapitalo bazės išlaikymu;

| h) | reikalauti, kad įstaigos naudotų grynąjį pelną nuosavoms lėšoms sustiprinti; |
| --- | --- |

h)

reikalauti, kad įstaigos naudotų grynąjį pelną nuosavoms lėšoms sustiprinti;

| i) | apriboti arba uždrausti įstaigos atliekamą paskirstymą akcininkams, nariams arba papildomų 1 lygio priemonių turėtojams, jeigu šis draudimas nebus laikomas atveju, kai įstaiga nevykdo savo įsipareigojimų; |
| --- | --- |

i)

apriboti arba uždrausti įstaigos atliekamą paskirstymą akcininkams, nariams arba papildomų 1 lygio priemonių turėtojams, jeigu šis draudimas nebus laikomas atveju, kai įstaiga nevykdo savo įsipareigojimų;

| j) | nustatyti papildomus arba dažnesnio ataskaitų teikimo reikalavimus, įskaitant ataskaitas apie kapitalo ir likvidumo padėtį; |
| --- | --- |

j)

nustatyti papildomus arba dažnesnio ataskaitų teikimo reikalavimus, įskaitant ataskaitas apie kapitalo ir likvidumo padėtį;

| k) | nustatyti specialius likvidumo reikalavimus, įskaitant terminų nesutapimų turto ir įsipareigojimų atžvilgiu apribojimus; |
| --- | --- |

k)

nustatyti specialius likvidumo reikalavimus, įskaitant terminų nesutapimų turto ir įsipareigojimų atžvilgiu apribojimus;

| l) | reikalauti atskleisti papildomą informaciją; |
| --- | --- |

l)

reikalauti atskleisti papildomą informaciją;

| m) | bet kuriuo metu iš kredito įstaigų valdymo organo pašalinti narius, kurie neatitinka 4 straipsnio 3 dalies pirmoje pastraipoje nurodytuose aktuose nustatytų reikalavimų. |
| --- | --- |

m)

bet kuriuo metu iš kredito įstaigų valdymo organo pašalinti narius, kurie neatitinka 4 straipsnio 3 dalies pirmoje pastraipoje nurodytuose aktuose nustatytų reikalavimų.

17 straipsnis

Priimančiųjų institucijų įgaliojimai ir bendradarbiavimas vykdant priežiūrą konsoliduotu pagrindu

1.   Atitinkamoje Sąjungos teisėje, reglamentuojančioje kredito įstaigas, norinčias įsteigti filialą arba pasinaudoti laisve teikti paslaugas bei vykdyti veiklą kitos valstybės narės teritorijoje, nustatytas procedūras ir buveinės bei priimančiųjų valstybių narių atitinkamus įgaliojimus dalyvaujančios valstybės narės taiko tik tais atvejais, kai vykdomi 4 straipsniu ECB nepavesti uždaviniai.

2.   Atitinkamoje Sąjungos teisėje išdėstytos nuostatos dėl įvairių valstybių narių kompetentingų institucijų bendradarbiavimo vykdant priežiūrą konsoliduotu pagrindu netaikomos, jei ECB yra vienintelė dalyvaujanti kompetentinga institucija.

3.   Vykdydamas savo uždavinius, apibrėžtus 4 ir 5 straipsniuose, ECB gerbia deramą visų dalyvaujančių valstybių narių pusiausvyrą pagal 6 straipsnio 8 dalį ir, palaikydamas santykius su nedalyvaujančiomis valstybėmis narėmis, gerbia buveinės ir priimančiųjų valstybių narių pusiausvyrą, nustatytą atitinkamoje Sąjungos teisėje.

18 straipsnis

Administracinės sankcijos

1.   Jei kredito įstaigos, finansų kontroliuojančiosios bendrovės ar mišrią veiklą vykdančios finansų kontroliuojančiosios bendrovės sąmoningai arba per aplaidumą pažeidžia atitinkamuose tiesiogiai taikomuose Sąjungos teisės aktuose nustatytą reikalavimą ir kai už šį pažeidimą pagal atitinkamą Sąjungos teisę yra numatytas kompetentingų institucijų vykdomas administracinių piniginių sankcijų skyrimas, vykdydamas šiuo reglamentu jam pavestus uždavinius ECB gali skirti administracines pinigines sankcijas, kurių suma būtų iki dviejų kartų didesnė už dėl pažeidimo gauto pelno ar išvengtų nuostolių sumą, kai šias sumas galima nustatyti, arba kurios sudarytų iki 10 % juridinio asmens bendros metinės apyvartos praėjusiais finansiniais metais, kaip apibrėžta atitinkamoje Sąjungos teisėje, arba kitas tokias pinigines sankcijas, kurios gali būti numatytos atitinkamoje Sąjungos teisėje.

2.   Jeigu juridinis asmuo yra patronuojančiosios įmonės patronuojamoji įmonė, 1 dalyje nurodyta bendra metine apyvarta laikoma bendra metinė apyvarta, nurodyta galutinės patronuojančiosios įmonės praėjusių finansinių metų konsoliduotojoje finansinėje ataskaitoje.

3.   Taikomos sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios. Spręsdamas, ar skirti sankciją, ir nustatydamas tinkamą sankciją ECB veikia pagal 9 straipsnio 2 dalį.

4.   ECB taiko šį straipsnį laikydamasis šio reglamento 4 straipsnio 3 dalies pirmoje pastraipoje nurodytų aktų, atitinkamais atvejais įskaitant Reglamente (EB) Nr. 2532/98 nustatytas procedūras.

5.   Šio straipsnio 1 dalyje nenumatytais atvejais ECB, jei to reikia šiuo reglamentu jam pavestiems uždaviniams vykdyti, gali pareikalauti, kad nacionalinės kompetentingos institucijos pradėtų procedūras siekiant imtis veiksmų, kad būtų užtikrintas tinkamų sankcijų skyrimas pagal 4 straipsnio 3 dalies pirmoje pastraipoje nurodytus aktus arba atitinkamus nacionalinės teisės aktus, kuriais pavedami specialūs įgaliojimai, kurie šiuo metu nenumatyti Sąjungos teisėje. Nacionalinių kompetentingų institucijų taikomos sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios.

Šios dalies pirma pastraipa pirmiausia taikoma piniginėms sankcijoms, kurios skiriamos kredito įstaigoms, finansų kontroliuojančiosioms bendrovėms ar mišrią veiklą vykdančioms finansų kontroliuojančiosioms bendrovėms už nacionalinės teisės, į kurią perkeliamos atitinkamos direktyvos, pažeidimus, ir bet kurioms administracinėms sankcijoms arba priemonėms, kurios turi būti skirtos kredito įstaigos, finansų kontroliuojančiosios bendrovės ar mišrią veiklą vykdančios finansų kontroliuojančiosios bendrovės valdybos nariams arba visiems kitiems pagal nacionalinę teisę už kredito įstaigos, finansų kontroliuojančiosios bendrovės ar mišrią veiklą vykdančios finansų kontroliuojančiosios bendrovės atliktą pažeidimą atsakingiems asmenims.

6.   ECB skelbia visas 1 dalyje nurodytas sankcijas, nepaisant to, ar dėl jų pateiktas skundas, atitinkamoje Sąjungos teisėje nustatytais atvejais ir laikantis joje nustatytų sąlygų.

7.   Nedarant poveikio 1–6 dalims, ECB, vykdydamas šiuo reglamentu jam pavestus uždavinius, už ECB reglamentų arba sprendimų pažeidimą gali skirti sankcijas pagal Reglamentą (EB) Nr. 2532/98.

IV   SKYRIUS

Organizaciniai principai

19 straipsnis

Nepriklausomumas

1.   Vykdydamas šiuo reglamentu jam pavestus uždavinius, ECB ir BPM veikiančios nacionalinės kompetentingos institucijos veikia nepriklausomai. Priežiūros valdybos ir iniciatyvinio komiteto nariai veikia nepriklausomai ir objektyviai, vadovaudamiesi visos Sąjungos interesais, nesiekia gauti ir nepriima jokių Sąjungos institucijų ar įstaigų, valstybių narių Vyriausybių ar bet kurios kitos viešosios arba privačiosios įstaigos nurodymų.

2.   Sąjungos institucijos, įstaigos, organai ir agentūros ir valstybių narių Vyriausybės bei visos kitos įstaigos gerbia šį nepriklausomumą.

3.   Priežiūros valdybai išnagrinėjus poreikį parengti elgesio kodeksą, Valdančioji taryba nustato ir paskelbia bankų priežiūroje dalyvaujantiems ECB darbuotojams ir vadovams skirtą elgesio kodeksą, visų pirma susijusį su interesų konfliktais.

20 straipsnis

Atskaitomybė ir ataskaitų teikimas

1.   Remiantis šiuo skyriumi, už šio reglamento įgyvendinimą ECB atsiskaito Europos Parlamentui ir Tarybai.

2.   ECB kasmet Europos Parlamentui, Taryba, Komisijai ir euro grupei pateikia šiuo reglamentu jam pavestų uždavinių vykdymo ataskaitą, įskaitant informaciją apie 30 straipsnyje minėtų priežiūros mokesčių numatomą struktūros ir sumos raidą.

3.   ECB priežiūros valdybos pirmininkas tą ataskaitą viešai pateikia Europos Parlamentui ir euro grupei, dalyvaujant bet kurios dalyvaujančios valstybės narės, kurios valiuta nėra euro, atstovams.

4.   euro grupės prašymu euro grupė gali išklausyti ECB priežiūros valdybos pirmininką ECB priežiūros uždavinių vykdymo klausimais, dalyvaujant bet kurios dalyvaujančios valstybės narės, kurios valiuta nėra euro, atstovams.

5.   Europos Parlamento prašymu ECB priežiūros valdybos pirmininkas dalyvauja kompetentingų Europos Parlamento komitetų klausyme ECB priežiūros uždavinių vykdymo klausimais.

6.   ECB žodžiu arba raštu atsako į jam pateiktus Europos Parlamento arba euro grupės klausimus, remdamasis savo procedūromis ir dalyvaujant bet kurių dalyvaujančių valstybių narių, kurių valiuta nėra euro, atstovams.

7.   Kai Europos Audito Rūmai pagal ECBS ir ECB statuto 27.2 straipsnį nagrinėja ECB valdymo veiklos efektyvumą, jie taip pat atsižvelgia į pagal šį reglamentą ECB pavestus priežiūros uždavinius.

8.   Pateikus prašymą ECB priežiūros valdybos pirmininkas rengia konfidencialias uždaras žodines diskusijas su Europos Parlamento kompetentingo komiteto pirmininku ir pirmininko pavaduotojais apie ECB vykdomus priežiūros uždavinius, jei tokių diskusijų reikia Europos Parlamento įgaliojimams įgyvendinti pagal SESV. Europos Parlamentas ir ECB sudaro susitarimą dėl išsamios tokių diskusijų organizavimo tvarkos, kad būtų užtikrintas visiškas konfidencialumas vadovaujantis ECB kaip kompetentingai institucijai pagal atitinkamą Sąjungos teisę nustatytais konfidencialumo įpareigojimais.

9.   ECB sąžiningai bendradarbiauja Europos Parlamentui atliekant visus tyrimus pagal SESV. ECB ir Europos Parlamentas susitaria dėl atitinkamos demokratinės atskaitomybės vykdymo ir šiuo reglamentu ECB pavestų uždavinių vykdymo priežiūros praktinių sąlygų tvarkos. Ta tvarka, be kita ko, apima galimybę susipažinti su informacija, bendradarbiavimą atliekant tyrimus ir informaciją apie Priežiūros valdybos pirmininko išrinkimo procedūrą.

21 straipsnis

Nacionaliniai parlamentai

1.   Teikdamas 20 straipsnio 2 dalyje numatytą ataskaitą, ECB tą ataskaitą kartu tiesiogiai išsiunčia dalyvaujančių valstybių narių nacionaliniams parlamentams.

Nacionaliniai parlamentai gali pateikti ECB savo pagrįstas pastabas dėl tos ataskaitos.

2.   Dalyvaujančių valstybių narių nacionaliniai parlamentai, pasitelkdami savo procedūras, gali prašyti ECB atsakyti raštu į visas jų ECB pateiktas pastabas arba klausimus, susijusius su ECB uždaviniais pagal šį reglamentą.

3.   Dalyvaujančios valstybės narės nacionalinis parlamentas gali pakviesti Priežiūros valdybos pirmininką arba narį kartu su nacionalinės kompetentingos institucijos atstovu dalyvauti nuomonių pasikeitime dėl kredito įstaigų priežiūros toje valstybėje narėje.

4.   Šiuo reglamentu nedaromas poveikis nacionalinių kompetentingų institucijų atskaitomybei nacionaliniams parlamentams pagal nacionalinę teisę už šiuo reglamentu ECB nepavestų uždavinių vykdymą ir už jų veiklos vykdymą pagal 6 straipsnį.

22 straipsnis

Tinkamas priežiūros sprendimų priėmimo procesas

1.   Prieš priimdamas priežiūros sprendimus pagal 4 straipsnį ir III skyriaus 2 skirsnį, ECB suteikia asmenims, kurių atžvilgiu vykdoma procedūra, galimybę būti išklausytiems. ECB savo sprendimus pagrindžia tik tais prieštaravimais, dėl kurių atitinkamos šalys galėjo pareikšti pastabų.

Pirma pastraipa netaikoma, jei būtina imtis skubių veiksmų, siekiant užkirsti kelią didelės žalos finansų sistemai padarymui. Tokiu atveju ECB gali priimti laikiną sprendimą, o atitinkamiems asmenims suteikia galimybę būti išklausytiems kuo greičiau po sprendimo priėmimo.

2.   Procedūros metu visapusiškai gerbiamos atitinkamų asmenų teisės į gynybą. Jiems suteikiama teisė susipažinti su ECB byla atsižvelgiant į teisėtą kitų asmenų interesą apsaugoti savo verslo paslaptis. Teisė susipažinti su byla netaikoma konfidencialiai informacijai.

ECB sprendimuose nurodomos juos pagrindžiančios priežastys.

23 straipsnis

Pranešimas apie pažeidimus

ECB užtikrina, kad būtų nustatytos veiksmingos pranešimų apie kreditų įstaigų, finansų kontroliuojančiųjų bendrovių ar mišrią veiklą vykdančių finansų kontroliuojančiųjų bendrovių arba dalyvaujančių valstybių narių kompetentingų institucijų įvykdytus 4 straipsnio 3 dalyje nurodytų teisės aktų pažeidimus teikimo priemonės, įskaitant konkrečias pranešimų apie pažeidimus priėmimo ir tolesnių veiksmų jų atžvilgiu procedūras. Tokios procedūros turi atitikti atitinkamus Sąjungos teisės aktus ir jomis užtikrinama, kad būtų taikomi šie principai: apie pažeidimus pranešusių asmenų tinkamos apsaugos, asmens duomenų apsaugos ir kaltinamojo asmens tinkamos apsaugos.

24 straipsnis

Administracinė peržiūros valdyba

1.   ECB įsteigia Administracinę peržiūros valdybą, kuri, gavusi pagal 5 dalį pateiktą prašymą atlikti peržiūrą, atliktų sprendimų, ECB priimtų vykdant šiuo reglamentu jam suteiktus įgaliojimus, vidaus administracinę peržiūrą. Vidaus administracinė peržiūra apsiriboja tokių sprendimų procedūrinės ir materialinės atitikties šiam reglamentui vertinimu.

2.   Administracinę peržiūros valdybą sudaro penki nepriekaištingos reputacijos asmenys iš valstybių narių, turintys įrodytų atitinkamų žinių ir profesinės patirties, įskaitant patirtį priežiūros vykdymo srityje, kuri būtų pakankamai aukšto lygio bankininkystės arba kitose finansinių paslaugų srityse, išskyrus dabartinius ECB darbuotojus ir kompetentingų institucijų arba kitų nacionalinių ar Sąjungos institucijų, įstaigų, organų ir agentūrų dabartinius darbuotojus, kurie dalyvauja vykdant šiuo reglamentu ECB pavestus uždavinius. Administracinė peržiūros valdyba turi pakankamai išteklių ir kompetencijos, kad įvertintų, kaip ECB vykdo įgaliojimus pagal šį reglamentą. Administracinės peržiūros valdybos narius ir du pakaitinius narius penkerių metų kadencijai, kuri gali būti vieną kartą pratęsta, Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbus viešą kvietimą išreikšti interesą skiria ECB. Jų nevaržo jokie nurodymai.

3.   Administracinė peržiūros valdyba sprendimus priima ne mažiau kaip trijų iš penkių jos narių balsų dauguma.

4.   Administracinės peržiūros valdybos nariai veikia nepriklausomai ir vadovaudamiesi viešuoju interesu. Tuo tikslu jie pateikia viešą įsipareigojimų deklaraciją ir viešą interesų deklaraciją, kurioje nurodomi visi tiesioginiai arba netiesioginiai interesai, kurie galėtų būti laikomi trukdančiais jų nepriklausomumui, arba tai, kad tokių interesų nėra.

5.   1 dalyje nurodytais atvejais bet kuris fizinis ar juridinis asmuo gali prašyti peržiūrėti tam asmeniui skirtą arba tiesiogiai ir asmeniškai su tuo asmeniu susijusį ECB sprendimą pagal šį reglamentą. Prašymas peržiūrėti 7 dalyje nurodytą Valdančiosios tarybos sprendimą yra nepriimtinas.

6.   Prašymas atlikti peržiūrą, įskaitant jo pagrindimą, pateikiamas raštu ECB atitinkamai per vieną mėnesį nuo pranešimo apie sprendimą peržiūros prašančiam asmeniui dienos arba, jei tai nebuvo padaryta, per vieną mėnesį nuo tos dienos, kurią tas asmuo sužinojo apie sprendimą.

7.   Priėmusi sprendimą dėl peržiūros priimtinumo, Administracinė peržiūros valdyba pareiškia nuomonę per klausimo skubai proporcingą laikotarpį ir ne vėliau kaip per du mėnesius nuo prašymo gavimo bei perduoda klausimą Priežiūros valdybai, kad ji parengtų naujo sprendimo projektą. Priežiūros valdyba atsižvelgia į Administracinės peržiūros valdybos nuomonę ir nedelsdama pateikia Valdančiajai tarybai naujo sprendimo projektą. Naujo sprendimo projektu pirminis sprendimas panaikinamas, pakeičiamas tapataus turinio sprendimu arba pakeičiamas iš dalies pakeistu sprendimu. Naujo sprendimo projektas laikomas priimtu, jei Valdančioji taryba nepateikia prieštaravimų per ne ilgesnį kaip dešimties darbo dienų laikotarpį.

8.   Dėl pagal 5 dalį pateikto prašymo atlikti peržiūrą sprendimo vykdymas nesustabdomas. Tačiau Valdančioji taryba, remdamasi Administracinės peržiūros valdybos pasiūlymu, gali sustabdyti užginčyto sprendimo taikymą, jeigu mano, kad to reikia dėl susiklosčiusių aplinkybių.

9.   Pagal šį straipsnį Administracinės peržiūros valdybos pareikšta nuomonė, Priežiūros valdybos pateiktas naujo sprendimo projektas ir Valdančiosios tarybos priimtas sprendimas yra pagrindžiami ir apie juos pranešama šalims.

10.   ECB priima sprendimą, kuriuo nustatomos Administracinės peržiūros valdybos veiklos taisyklės.

11.   Šiuo straipsniu nedaromas poveikis teisei pagal Sutartis iškelti bylą ESTT.

25 straipsnis

Atskyrimas nuo pinigų politikos funkcijos

1.   Vykdydamas šiuo reglamentu jam pavestus uždavinius, ECB siekia tik šiame reglamente nustatytų tikslų.

2.   Šiuo reglamentu jam pavestus uždavinius ECB vykdo nedarydamas poveikio savo uždaviniams, susijusiems su pinigų politika, ir atskirai nuo šių ir kitų uždavinių. Šiuo reglamentu ECB pavesti uždaviniai netrukdo jam vykdyti su pinigų politika susijusių uždavinių ir nėra jų sąlygojami. Be to, šiuo reglamentu ECB pavesti uždaviniai netrukdo jam vykdyti su ESRV susijusių uždavinių ar kitų uždavinių. ECB Europos Parlamentui ir Tarybai teikia ataskaitas dėl to, kaip jis laikosi šios nuostatos. Šiuo reglamentu ECB pavesti uždaviniai nedaro poveikio vykdomai ECB pinigų politikos kitų sandorio šalių mokumo stebėsenai.

Darbuotojai, dalyvaujantys vykdant ECB šiuo reglamentu pavestus uždavinius, organizacijos struktūroje atskiriami nuo darbuotojų, vykdančių kitus ECB pavestus uždavinius, ir jie atsiskaito skirtingiems vadovams.

3.   1 ir 2 dalių tikslais ECB priima ir viešai paskelbia visas reikalingas vidaus taisykles, įskaitant profesinės paslapties saugojimo ir keitimosi informacija tarp dviejų funkcinių sričių taisykles.

4.   ECB užtikrina, kad Valdančioji taryba veiktų visiškai atskirdama pinigų politikos ir priežiūros funkcijas. Toks atskyrimas, be kita ko, reiškia, kad rengiami visiškai atskiri posėdžiai ir darbotvarkės.

5.   Kad būtų užtikrintas pinigų politikos ir priežiūros uždavinių atskyrimas, ECB sudaro tarpininkavimo komisiją. Ši komisija sprendžia klausimus, susijusius su atitinkamų dalyvaujančių valstybių narių kompetentingų institucijų pareikštomis skirtingomis nuomonėmis dėl Valdančiosios tarybos prieštaravimo Priežiūros valdybos sprendimo projektui. Šią komisiją sudaro po vieną narį iš kiekvienos dalyvaujančios valstybės narės, kurį kiekviena valstybė narė pasirenka iš Valdančiosios tarybos ir Priežiūros valdybos narių; ji sprendimus priima paprasta balsų dauguma ir kiekvienas narys turi vieną balsą. ECB priima ir paskelbia reglamentą, kuriuo sukuriama tokia tarpininkavimo komisija ir nustatomos jos darbo tvarkos taisyklės.

26 straipsnis

Priežiūros valdyba

1.   Už ECB pavestų uždavinių planavimą ir vykdymą visapusiškai atsako vidaus įstaiga, kurią sudaro jos pirmininkas ir pavaduotojas, paskirti pagal 3 dalį, keturi ECB atstovai, paskirti pagal 5 dalį, ir vienas kiekvienos dalyvaujančios valstybės narės nacionalinės kompetentingos institucijos atstovas (toliau – Priežiūros valdyba). Visi Priežiūros valdybos nariai veikia visos Sąjungos interesų labui.

Kai kompetentinga institucija nėra centrinis bankas, šioje dalyje nurodytas Priežiūros valdybos narys gali nuspręsti pakviesti dalyvauti valstybės narės centrinio banko atstovą. 6 dalyje nustatytos balsavimo procedūros tikslais vienos valstybės narės institucijų atstovai kartu laikomi vienu nariu.

2.   Skiriant Priežiūros valdybos narius pagal šį reglamentą laikomasi lyčių pusiausvyros, patirties ir kvalifikacijos principų.

3.   Išklausęs Priežiūros valdybą, ECB pateikia pasiūlymą dėl pirmininko ir pirmininko pavaduotojo skyrimo Europos Parlamentui patvirtinti. Patvirtinus šį pasiūlymą, Taryba priima įgyvendinimo sprendimą skirti Priežiūros valdybos pirmininką ir pirmininko pavaduotoją. Pirmininkas renkamas iš asmenų, turinčių pripažintą padėtį ir patirties bankininkystės ir finansų reikaluose ir kurie nėra Valdančiosios tarybos nariai, taikant atviros atrankos procedūrą, apie kurią tinkamai informuojami Europos Parlamentas ir Taryba. Priežiūros valdybos pirmininko pavaduotojas renkamas iš ECB vykdomosios valdybos narių. Taryba sprendžia kvalifikuota balsų dauguma, neatsižvelgdama į Tarybos narių, kurie nėra dalyvaujančios valstybės narės, balsavimo rezultatus.

Paskirtas pirmininkas yra visu etatu dirbantis specialistas ir negali eiti jokių kitų pareigų nacionalinėse kompetentingose institucijose. Jo kadencija yra penkeri metai ir ji neatnaujinama.

4.   Jei Priežiūros valdybos pirmininkas nebeatitinka šioms pareigoms nustatytų sąlygų arba jei jis kaltas dėl sunkaus nusižengimo, Taryba, gavusi ECB pasiūlymą, kurį patvirtino Europos Parlamentas, gali priimti įgyvendinimo sprendimą pašalinti pirmininką iš pareigų. Taryba sprendžia kvalifikuota balsų dauguma, neatsižvelgdama į Tarybos narių, kurie nėra dalyvaujančios valstybės narės, balsavimo rezultatus.

Po to, kai Priežiūros valdybos pirmininko pavaduotojas pagal ECB ir ECBS statuto nuostatas atstatydinamas iš Vykdomosios valdybos narių, Taryba, gavusi ECB pasiūlymą, kurį patvirtino Europos Parlamentas, gali priimti įgyvendinimo sprendimą pašalinti pirmininko pavaduotoją iš pareigų. Taryba sprendžia kvalifikuota balsų dauguma, neatsižvelgdama į Tarybos narių, kurie nėra dalyvaujančios valstybės narės, balsavimo rezultatus.

Tais tikslais Europos Parlamentas arba Taryba gali informuoti ECB, kad, jų nuomone, Priežiūros valdybos pirmininko arba pirmininko pavaduotojo pašalinimo iš pareigų sąlygos yra įvykdytos; ECB pateikia atsakymą.

5.   Valdančiosios tarybos paskirti keturi ECB atstovai nevykdo pareigų, tiesiogiai susijusių su ECB pinigų politikos funkcija. Visi ECB atstovai turi balsavimo teises.

6.   Priežiūros valdyba sprendimus priima paprasta savo narių balsų dauguma. Kiekvienas narys turi vieną balsą. Balsams pasiskirsčius po lygiai, pirmininko balsas yra lemiamas.

7.   Nukrypstant nuo šio straipsnio 6 dalies, Priežiūros valdyba priima sprendimus dėl reglamentų pagal 4 straipsnio 3 dalį priėmimo kvalifikuota savo narių balsų dauguma, kaip apibrėžta ES sutarties 16 straipsnio 4 dalyje ir prie ES sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 36 dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų 3 straipsnyje, narių, atstovaujančių dalyvaujančių valstybių narių institucijoms, atveju. Kiekvienas iš keturių Valdančiosios tarybos paskirtų ECB atstovų turi balsą, prilygstantį kitų narių balsų medianai.

8.   Nedarant poveikio 6 straipsniui, Priežiūros valdyba atlieka parengiamąjį darbą, susijusį su ECB pavestais priežiūros uždaviniais, ir pateikia ECB valdančiajai tarybai užbaigtus sprendimų, kuriuos ji turi priimti, projektus laikydamasi ECB nustatytos procedūros. Sprendimų projektai tuo pačiu metu perduodami atitinkamų valstybių narių nacionalinėms kompetentingoms institucijoms. Sprendimo projektas laikomas priimtu, jei Valdančioji taryba nepateikia prieštaravimų per laikotarpį, kuris turi būti nustatytas pirmiau minėtoje procedūroje, bet kuris neviršija dešimties darbo dienų laikotarpio. Tačiau, jei dalyvaujanti valstybė narė, kurios valiuta nėra euro, nesutinka su Priežiūros valdybos sprendimo projektu, taikoma 7 straipsnio 8 dalyje nustatyta procedūra. Skubiais atvejais pirmiau nurodytas laikotarpis neviršija 48 valandų. Jei Valdančioji taryba pateikia prieštaravimų dėl sprendimo projekto, prieštaravimo priežastis ji išdėsto raštu, visų pirma nurodydama susirūpinimą dėl pinigų politikos keliančius klausimus. Jei Valdančiajai tarybai paprieštaravus sprendimas pakeičiamas, dalyvaujanti valstybė narė, kurios valiuta nėra euro, gali informuoti ECB apie savo pagrįstą nesutikimą su prieštaravimu; tada taikoma 7 straipsnio 7 dalyje nustatyta procedūra.

9.   Priežiūros valdybai vykdyti veiklą padeda Sekretoriatas, kuris, be kita ko, nuolat padeda rengti posėdžius.

10.   Priežiūros valdyba, balsuodama pagal 6 dalyje nustatytą taisyklę, iš savo narių sudaro mažesnės sudėties iniciatyvinį komitetą, kuris jai padėtų vykdyti veiklą, be kita ko, padėtų rengti posėdžius.

Priežiūros valdybos iniciatyvinis komitetas neturi sprendimų priėmimo įgaliojimų. Iniciatyviniam komitetui pirmininkauja Priežiūros valdybos pirmininkas arba, išskirtiniais pirmininko nebuvimo atvejais, pirmininko pavaduotojas. Nustatant iniciatyvinio komiteto sudėtį turi būti užtikrinama tinkama pusiausvyra tarp nacionalinių kompetentingų institucijų ir jų rotacija. Jį sudaro ne daugiau kaip dešimt narių, įskaitant pirmininką, pirmininko pavaduotoją ir vieną papildomą ECB atstovą. Iniciatyvinis komitetas vykdo parengiamuosius uždavinius visos Sąjungos naudai ir visapusiškai skaidriai bendradarbiauja su Priežiūros valdyba.

11.   Komisijos atstovas gavęs kvietimą Priežiūros valdybos posėdžiuose gali dalyvauti stebėtojo teisėmis. Stebėtojai neturi teisės susipažinti su konfidencialia informacija, susijusia su atskiromis įstaigomis.

12.   Valdančioji taryba patvirtina vidaus taisykles, kuriose išsamiai nustatomi jos santykiai su Priežiūros valdyba. Priežiūros valdyba, balsuodama pagal 6 dalyje nustatytą taisyklę, taip pat patvirtina savo darbo tvarkos taisykles. Abu taisyklių rinkiniai skelbiami viešai. Priežiūros valdybos darbo tvarkos taisyklėmis visoms dalyvaujančioms valstybėms narėms užtikrinamos vienodos sąlygos.

27 straipsnis

Profesinė paslaptis ir keitimasis informacija

1.   Priežiūros prievoles vykdantys Priežiūros valdybos nariai, ECB darbuotojai ir dalyvaujančių valstybių narių deleguoti darbuotojai net jas įvykdę laikosi profesinės paslapties reikalavimų, nustatytų ECBS ir ECB statuto 37 straipsnyje ir atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose.

ECB užtikrina, kad asmenims, kurie tiesiogiai ar netiesiogiai, nuolat ar kartais teikia paslaugas, susijusias su priežiūros uždavinių vykdymu, būtų taikomi lygiaverčiai profesinės paslapties reikalavimai.

2.   Laikantis atitinkamoje Sąjungos teisėje nustatytų apribojimų ir sąlygų, vykdant šiuo reglamentu jam pavestus uždavinius, ECB leidžiama keistis informacija su nacionalinėmis arba Sąjungos institucijomis ir įstaigomis tais atvejais, kai pagal atitinkamą Sąjungos teisę nacionalinėms kompetentingoms institucijoms leidžiama atskleisti informaciją tiems subjektams arba kai valstybės narės pagal atitinkamą Sąjungos teisę gali numatyti tokį informacijos atskleidimą.

28 straipsnis

Ištekliai

ECB yra atsakingas už būtinų finansinių ir žmogiškųjų išteklių skyrimą, kad būtų vykdomi jam šiuo reglamentu pavesti uždaviniai.

29 straipsnis

Biudžetas ir metinės finansinės ataskaitos

1.   ECB išlaidos, susijusios su šiuo reglamentu jam pavestų uždavinių vykdymu, yra atskirai nurodomos ECB biudžete.

2.   Teikdamas 20 straipsnyje nurodytą ataskaitą, ECB išdėsto išsamią informaciją apie savo biudžetą priežiūros uždaviniams vykdyti. ECB metinėse finansinėse ataskaitose, sudarytose ir paskelbtose pagal ECBS ir ECB statuto 26.2 straipsnį, nurodomos su priežiūros uždaviniais susijusios pajamos ir išlaidos.

3.   Pagal ECBS ir ECB statuto 27.1 straipsnį atliekamas metinių finansinių ataskaitų priežiūros skirsnio auditas.

30 straipsnis

Priežiūros mokesčiai

1.   ECB dalyvaujančiose valstybėse narėse įsteigtoms kredito įstaigoms ir nedalyvaujančioje valstybėje narėje įsteigtos kredito įstaigos filialams, kurie įsteigti dalyvaujančioje valstybėje narėje, taiko metinį priežiūros mokestį. Iš šių mokesčių dengiamos ECB patirtos išlaidos, susijusios su šio reglamento 4–6 straipsniu jam pavestų uždavinių vykdymu. Šie mokesčiai neviršija išlaidų, susijusių su šiais uždaviniais.

2.   Iš kredito įstaigos ar filialo imamo mokesčio dydis apskaičiuojamas laikantis ECB nustatytos ir iš anksto paskelbtos tvarkos.

Prieš nustatydamas šią tvarką, ECB surengia atviras viešas konsultacijas, išanalizuoja galimas susijusias išlaidas bei naudą ir paskelbia visus rezultatus.

3.   Mokesčiai apskaičiuojami pagal aukščiausią konsolidavimo lygį dalyvaujančiose valstybėse narėse ir grindžiami objektyviais kriterijais, susijusiais su atitinkamos kredito įstaigos svarba ir rizikos profiliu, įskaitant pagal riziką įvertintą jos turtą.

Metinis priežiūros mokestis konkretiems kalendoriniams metams apskaičiuojamas remiantis išlaidų, susijusių su kredito įstaigų ir filialų priežiūra tais metais, sąmata. ECB gali pareikalauti metinio priežiūros mokesčio avansinių mokėjimų, kurie grindžiami pagrįsta sąmata. Prieš priimdamas sprendimą dėl galutinio mokesčio dydžio, ECB konsultuojasi su nacionaline kompetentinga institucija siekdamas užtikrinti, kad priežiūros išlaidos visoms atitinkamoms kredito įstaigoms ir filialams būtų ekonomiškai efektyvios ir priimtinos. ECB praneša kredito įstaigoms ir filialams, kuo remiantis apskaičiuojamas metinis priežiūros mokestis.

4.   ECB teikia ataskaitas, kaip tai numatyta 20 straipsnyje.

5.   Šiuo straipsniu nedaromas poveikis nacionalinių kompetentingų institucijų teisei nustatyti mokesčius pagal nacionalinę teisę ir tokiu mastu, kokiu priežiūros uždaviniai nėra suteikti ECB, arba atsižvelgiant į bendradarbiavimo su ECB ir pagalbos jam teikimo arba veikimo pagal jo nurodymus išlaidas pagal atitinkamą Sąjungos teisę ir vadovaujantis šio reglamento, įskaitant 6 ir 12 straipsnius, įgyvendinimo tikslu nustatyta tvarka.

31 straipsnis

Darbuotojai ir keitimasis darbuotojais

1.   ECB kartu su visomis nacionalinėmis kompetentingomis institucijomis nustato tvarką, kuria būtų užtikrinta, kad su nacionalinėmis kompetentingomis institucijomis būtų tinkamai keičiamasi darbuotojais ir jie deleguojami, taip pat, kad jos tai tinkamai darytų tarpusavyje.

2.   Atitinkamais atvejais ECB gali reikalauti, kad į nacionalinių kompetentingų institucijų priežiūros grupes, atliekančias kredito įstaigos, finansų kontroliuojančiosios bendrovės arba mišrią veiklą vykdančios finansų kontroliuojančiosios bendrovės vienoje dalyvaujančioje valstybėje narėje priežiūros veiklą pagal šį reglamentą, taip pat būtų įtraukti kitų dalyvaujančių valstybių narių nacionalinių kompetentingų institucijų darbuotojai.

3.   ECB nustato ir taiko visapusiškas oficialias procedūras, įskaitant etikos procedūras ir atitinkamus laikotarpius, kad būtų galima iš anksto įvertinti galimus interesų konfliktus, susijusius su priežiūros veikloje dalyvaujančių Priežiūros valdybos narių ir ECB darbuotojų tolesniu įsidarbinimu per dvejus metus, ir užkirsti jiems kelią, ir apibrėžia tinkamą atskleisti galimą informaciją, atsižvelgiant į taikomas duomenų apsaugos taisykles.

Tos procedūros nedaro poveikio griežtesnių nacionalinių taisyklių taikymui. Priežiūros valdybos narių, kurie yra nacionalinių kompetentingų institucijų atstovai, atžvilgiu tos procedūros nustatomos ir įgyvendinamos bendradarbiaujant su nacionalinėmis kompetentingomis institucijomis, nedarant poveikio taikomai nacionalinei teisei.

Priežiūros veikloje dalyvaujančių ECB darbuotojų atžvilgiu taikant tas procedūras nustatomos pareigų kategorijos, kurių atveju taikomas toks vertinimas, taip pat nustatomi laikotarpiai, atitinkantys tų darbuotojų funkcijas vykdant priežiūros veiklą jų darbo ECB metu.

4.   Pagal 3 dalyje nurodytas procedūras nustatoma, kad ECB įvertina, ar yra prieštaravimų, kad baigę eiti pareigas Priežiūros valdybos nariai dirbtų apmokamą darbą privačiojo sektoriaus įstaigose, už kurias ECB tenka priežiūros atsakomybė.

3 dalyje nurodytos procedūros paprastai taikomos dvejus metus po to, kai Priežiūros valdybos nariai nustoja eiti pareigas, ir remiantis tinkamu pagrindimu gali būti pritaikytos proporcingai pagal tos kadencijos laikotarpiu vykdytas funkcijas ir laiką, kurį buvo einamos pareigos.

5.   ECB metinėje ataskaitoje pagal 20 straipsnį, be kita ko, pateikiama išsami informacija ir statistiniai duomenys apie šio straipsnio 3 ir 4 dalyse nurodytų procedūrų taikymą.

V   SKYRIUS

Bendrosios ir baigiamosios nuostatos

32 straipsnis

Peržiūra

Ne vėliau kaip 2015 m. gruodžio 31 d., o po to kas trejus metus Komisija paskelbia šio reglamento taikymo ataskaitą, kurioje ypač daug dėmesio skiriama potencialaus poveikio sklandžiam vidaus rinkos veikimui stebėsenai. Toje ataskaitoje, inter alia, įvertinama:

| a) | BPM veikimas EFPIS ir ECB priežiūros veiklos poveikis visos Sąjungos interesams ir finansinių paslaugų vidaus rinkos darnai ir vientisumui, įskaitant jos galimą poveikį nacionalinių bankininkystės sistemų Sąjungoje struktūroms, taip pat bendradarbiavimo ir dalijimosi informacija tvarkos tarp BPM ir nedalyvaujančių valstybių narių kompetentingų institucijų veiksmingumą; |
| --- | --- |

a)

BPM veikimas EFPIS ir ECB priežiūros veiklos poveikis visos Sąjungos interesams ir finansinių paslaugų vidaus rinkos darnai ir vientisumui, įskaitant jos galimą poveikį nacionalinių bankininkystės sistemų Sąjungoje struktūroms, taip pat bendradarbiavimo ir dalijimosi informacija tvarkos tarp BPM ir nedalyvaujančių valstybių narių kompetentingų institucijų veiksmingumą;

| b) | uždavinių pasidalijimas tarp ECB ir nacionalinių kompetentingų institucijų BPM, ECB priimtos praktinės tvarkos veiksmingumas ir BPM poveikis likusių priežiūros institucijų kolegijų veiklai; |
| --- | --- |

b)

uždavinių pasidalijimas tarp ECB ir nacionalinių kompetentingų institucijų BPM, ECB priimtos praktinės tvarkos veiksmingumas ir BPM poveikis likusių priežiūros institucijų kolegijų veiklai;

| c) | ECB priežiūros bei sankcijų nustatymo įgaliojimų veiksmingumas ir ECB papildomų sankcijų nustatymo įgaliojimų suteikimo tinkamumas, įskaitant įgaliojimus, susijusius su kitais asmenimis nei kredito įstaigos, finansų kontroliuojančiosios bendrovės arba mišrią veiklą vykdančios finansų kontroliuojančiosios bendrovės; |
| --- | --- |

c)

ECB priežiūros bei sankcijų nustatymo įgaliojimų veiksmingumas ir ECB papildomų sankcijų nustatymo įgaliojimų suteikimo tinkamumas, įskaitant įgaliojimus, susijusius su kitais asmenimis nei kredito įstaigos, finansų kontroliuojančiosios bendrovės arba mišrią veiklą vykdančios finansų kontroliuojančiosios bendrovės;

| d) | 5 straipsnyje numatytų atitinkamai makrolygio rizikos ribojimo uždavinių bei priemonių ir 14 straipsnyje numatytų leidimų suteikimo ir panaikinimo tvarkos tinkamumas; |
| --- | --- |

d)

5 straipsnyje numatytų atitinkamai makrolygio rizikos ribojimo uždavinių bei priemonių ir 14 straipsnyje numatytų leidimų suteikimo ir panaikinimo tvarkos tinkamumas;

| e) | nepriklausomumo veiksmingumas ir atskaitomybės tvarka; |
| --- | --- |

e)

nepriklausomumo veiksmingumas ir atskaitomybės tvarka;

| f) | ECB ir EBI sąveika; |
| --- | --- |

f)

ECB ir EBI sąveika;

| g) | valdymo tvarkos, įskaitant Priežiūros valdybos sudėtį bei balsavimo tvarką ir jos ryšį su Valdančiąja taryba, taip pat valstybių narių, kurių valiuta yra euro, bei kitų BPM dalyvaujančių valstybių narių bendradarbiavimą Priežiūros valdyboje, tinkamumas; |
| --- | --- |

g)

valdymo tvarkos, įskaitant Priežiūros valdybos sudėtį bei balsavimo tvarką ir jos ryšį su Valdančiąja taryba, taip pat valstybių narių, kurių valiuta yra euro, bei kitų BPM dalyvaujančių valstybių narių bendradarbiavimą Priežiūros valdyboje, tinkamumas;

| h) | ECB ir nedalyvaujančių valstybių narių kompetentingų institucijų sąveika ir BPM poveikis toms valstybėms narėms; |
| --- | --- |

h)

ECB ir nedalyvaujančių valstybių narių kompetentingų institucijų sąveika ir BPM poveikis toms valstybėms narėms;

| i) | prieštaravimo ECB sprendimams mechanizmo veiksmingumas; |
| --- | --- |

i)

prieštaravimo ECB sprendimams mechanizmo veiksmingumas;

| j) | BPM išlaidų efektyvumas; |
| --- | --- |

j)

BPM išlaidų efektyvumas;

| k) | 7 straipsnio 6, 7 ir 8 dalių taikymo galimas poveikis BPM veikimui ir vientisumui; |
| --- | --- |

k)

7 straipsnio 6, 7 ir 8 dalių taikymo galimas poveikis BPM veikimui ir vientisumui;

| l) | priežiūros ir pinigų politikos funkcijų atskyrimo ECB veiksmingumas ir priežiūros uždaviniams skirtų finansinių išteklių nuo ECB biudžeto atskyrimo veiksmingumas, atsižvelgiant į visus atitinkamų teisės nuostatų pakeitimus, įskaitant pirminės teisės lygiu; |
| --- | --- |

l)

priežiūros ir pinigų politikos funkcijų atskyrimo ECB veiksmingumas ir priežiūros uždaviniams skirtų finansinių išteklių nuo ECB biudžeto atskyrimo veiksmingumas, atsižvelgiant į visus atitinkamų teisės nuostatų pakeitimus, įskaitant pirminės teisės lygiu;

| m) | pagal BPM priimtų priežiūros sprendimų fiskalinis poveikis dalyvaujančioms valstybėms narėms ir visų pokyčių, susijusių su pertvarkymo finansavimo tvarka, poveikis; |
| --- | --- |

m)

pagal BPM priimtų priežiūros sprendimų fiskalinis poveikis dalyvaujančioms valstybėms narėms ir visų pokyčių, susijusių su pertvarkymo finansavimo tvarka, poveikis;

| n) | tolesnio BPM plėtojimo galimybės, atsižvelgiant į visus atitinkamų nuostatų pakeitimus, įskaitant pirminės teisės lygiu, ir atsižvelgiant į tai, ar nėra panaikintas šiame reglamente nustatytų institucinių nuostatų pagrindas, įskaitant galimybę visiškai sulyginti valstybių narių, kurių valiuta yra euro, ir kitų dalyvaujančių valstybių narių teises ir pareigas. |
| --- | --- |

n)

tolesnio BPM plėtojimo galimybės, atsižvelgiant į visus atitinkamų nuostatų pakeitimus, įskaitant pirminės teisės lygiu, ir atsižvelgiant į tai, ar nėra panaikintas šiame reglamente nustatytų institucinių nuostatų pagrindas, įskaitant galimybę visiškai sulyginti valstybių narių, kurių valiuta yra euro, ir kitų dalyvaujančių valstybių narių teises ir pareigas.

Ataskaita teikiama Europos Parlamentui ir Tarybai. Jei reikia, Komisija teikia susijusius pasiūlymus.

33 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostatos

1.   Ne vėliau kaip 2014 m. gegužės 4 d. ECB paskelbia 6 straipsnio 7 dalyje nurodytą struktūrą.

2.   2014 m. lapkričio 4 d. ECB prisiima šiuo reglamentu jam pavestus uždavinius, atsižvelgdamas į šioje dalyje išdėstytą įgyvendinimo tvarką ir priemones.

Po 2013 m. lapkričio 3 d. ECB, priimdamas reglamentus ir sprendimus, skelbia išsamią jam šiuo reglamentu pavestų uždavinių įgyvendinimo praktinę tvarką.

Nuo 2013 m. lapkričio 3 d. ECB kas ketvirtį siunčia Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai šio reglamento praktinio įgyvendinimo pažangos ataskaitas.

Jei remiantis šios dalies trečioje pastraipoje nurodytomis ataskaitomis ir jų aptarimu Europos Parlamente bei Taryboje paaiškėja, kad 2014 m. lapkričio 4 d. ECB nebus pasirengęs prisiimti visų uždavinių, ECB gali priimti sprendimą, kuriuo nustatoma vėlesnė data nei šios dalies pirmoje pastraipoje nurodyta data, kad pereinamuoju laikotarpiu, kai nacionalinė priežiūra keičiama BPM, būtų užtikrintas tęstinumas ir atsižvelgiant į turimą personalą, tinkamų ataskaitų teikimo procedūrų ir bendradarbiavimo su kompetentingomis institucijomis tvarkos nustatymą pagal 6 straipsnį.

3.   Nepaisant 2 dalies ir nedarant poveikio jam šiuo reglamentu suteiktų tyrimo įgaliojimų vykdymui, nuo 2013 m. lapkričio 3 d. ECB gali pradėti vykdyti jam šiuo reglamentu pavestus uždavinius, išskyrus priežiūros sprendimų priėmimą, visų kredito įstaigų, finansų kontroliuojančiųjų bendrovių ar mišrią veiklą vykdančių finansų kontroliuojančiųjų bendrovių atžvilgiu, kai yra priimtas atitinkamiems subjektams bei atitinkamoms nacionalinėms kompetentingoms institucijoms skirtas sprendimas.

Nepaisant 2 dalies, jei pagal ESM vieningai prašoma, kad ECB imtų vykdyti tiesioginę kredito įstaigos, finansų kontroliuojančiosios bendrovės ar mišrią veiklą vykdančios finansų kontroliuojančiosios bendrovės priežiūrą, kuri yra išankstinė tiesioginio rekapitalizavimo sąlyga, ECB gali nedelsdamas pradėti vykdyti jam šiuo reglamentu pavestus uždavinius tos kredito įstaigos, finansų kontroliuojančiosios bendrovės ar mišrią veiklą vykdančios finansų kontroliuojančiosios bendrovės atžvilgiu, kai yra priimtas atitinkamiems subjektams bei atitinkamoms nacionalinėms kompetentingoms institucijoms skirtas sprendimas.

4.   Nuo 2013 m. lapkričio 3 d., siekdamas vykdyti savo uždavinius, ECB gali pareikalauti nacionalinių kompetentingų institucijų ir 10 straipsnio 1 dalyje nurodytų asmenų pateikti visą atitinkamą informaciją, kad ECB galėtų atlikti išsamų dalyvaujančios valstybės narės kredito įstaigų vertinimą, įskaitant balanso vertinimą. ECB tokį įvertinimą atlieka bent jau dėl kredito įstaigų, kurioms netaikoma 6 straipsnio 4 dalis. Kredito įstaiga ir kompetentinga institucija pateikia prašomą informaciją.

5.   Kredito įstaigos, kurioms 2013 m. lapkričio 3 d. arba atitinkamais atvejais šio straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytomis datomis buvo suteiktas dalyvaujančios valstybės narės leidimas, laikomos turinčiomis 14 straipsnyje nurodytą leidimą ir gali tęsti savo veiklą. Nacionalinės kompetentingos institucijos iki šio reglamento taikymo pradžios dienos arba atitinkamais atvejais iki šio straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytų datų praneša ECB tų kredito įstaigų identifikavimo duomenis ir perduoda ataskaitą su atitinkamų įstaigų ankstesniais priežiūros duomenimis bei rizikos profiliu, taip pat visą kitą ECB prašomą informaciją. Informacija pateikiama ECB reikalaujamu formatu.

6.   Nepaisant 26 straipsnio 7 dalies, iki 2015 m. gruodžio 31 d. siekiant priimti 4 straipsnio 3 dalyje nurodytus reglamentus taikoma kvalifikuotos balsų daugumos taisyklė ir paprastos balsų daugumos taisyklė.

34 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja penktą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Liuksemburge 2013 m. spalio 15 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

R. ŠADŽIUS

---

(1)  OL L 331, 2010 12 15, p. 12.

1

(2)  OL L 331, 2010 12 15, p. 48.

2

(3)  OL L 331, 2010 12 15, p. 84.

3

(4)  OL C 40, 2001 2 7, p. 453.

4

(5)  OL C 25 E, 2004 1 29, p. 394.

5

(6)  OL L 318, 1998 11 27, p. 4.

6

(7)  OL 17, 1958 10 6, p. 385.

7

(8)  OL L 281, 1995 11 23, p. 31.

8

(9)  OL L 8, 2001 1 12, p. 1.

9

(10)  OL L 136, 1999 5 31, p. 1.

10

(11)  2004 m. birželio 3 d. Europos centrinio banko sprendimas ECB/2004/11 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos atliekamų Europos centrinio banko tyrimų, susijusių su Europos Bendrijų finansiniams interesams kenkiančio sukčiavimo, korupcijos ir bet kokios kitos neteisėtos veiklos prevencija, nuostatų ir sąlygų (OL L 230, 2004 6 30, p. 56).

11

(12)  OL L 176, 2013 6 27, p. 338.

12

(13)  OL L 176, 2013 6 27, p. 1.

13

(14)  OL L 35, 2003 2 11, p. 1.

14

---

Klaidų ištaisymas

| 29.10.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 287/90 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 287/90

---

2013 m. spalio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 269, 2013 m. spalio 10 d. p. 1
  )

7 puslapis, 57 konstatuojamosios dalies antras sakinys

Yra:

„(...). Kitos nuostatos turėtų būti taikomos nuo 2016 m. birželio 1 d.;“;

turi būti:

„(...). Kitos nuostatos turėtų būti taikomos nuo 2016 m. gegužės 1 d.;“.

88 puslapis, 288 straipsnio 2 dalis

Yra:

„2.   1 dalyje nenurodyti straipsniai taikomi nuo 2016 m. birželio 1 d.“;

turi būti:

„2.   1 dalyje nenurodyti straipsniai taikomi nuo 2016 m. gegužės 1 d.“.

---