# Eiropas Savienības L 298/2013

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2013.298.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 298 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 56. sējums2013. gada 8. novembris |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2013.298.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 298

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

56. sējums2013. gada 8. novembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 1106/2013 (2013. gada 5. novembris), ar kuru nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stiepļu importam | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1107/2013 (2013. gada 5. novembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Carne de Bravo do Ribatejo (ACVN)] | 17 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1108/2013 (2013. gada 5. novembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Stromberger Pflaume (ACVN)] | 19 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1109/2013 (2013. gada 5. novembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Melone Mantovano (AĢIN)] | 21 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1110/2013 (2013. gada 5. novembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Queso Los Beyos (AĢIN)] | 23 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1111/2013 (2013. gada 5. novembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Lietuviškas varškės sūris (AĢIN)] | 25 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1112/2013 (2013. gada 5. novembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Pan de Alfacar (AĢIN)] | 27 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1113/2013 (2013. gada 7. novembris) par atļauju lietot Lactobacillus plantarum NCIMB 40027, Lactobacillus buchneri DSM 22501, Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323, Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 un Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 kā barības piedevas visām dzīvnieku sugām (
  1
  ) | 29 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 1114/2013 (2013. gada 7. novembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1857/2006 attiecībā uz tās piemērošanas termiņu | 34 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1115/2013 (2013. gada 7. novembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 36 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2013/640/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2013. gada 7. novembris), ar ko izveido Eiropas augstākā līmeņa infrastruktūru pētniecības atklājumu praktiskai izmantošanai medicīnā kā Eiropas pētniecības infrastruktūras konsorciju (EATRIS ERIC) | 38 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 1106/2013 (2013. gada 5. novembris), ar kuru nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stiepļu importam

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1107/2013 (2013. gada 5. novembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Carne de Bravo do Ribatejo (ACVN)]

Carne de Bravo do Ribatejo

17

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1108/2013 (2013. gada 5. novembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Stromberger Pflaume (ACVN)]

Stromberger Pflaume

19

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1109/2013 (2013. gada 5. novembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Melone Mantovano (AĢIN)]

21

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1110/2013 (2013. gada 5. novembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Queso Los Beyos (AĢIN)]

Queso Los Beyos

23

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1111/2013 (2013. gada 5. novembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Lietuviškas varškės sūris (AĢIN)]

Lietuviškas varškės sūris

25

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1112/2013 (2013. gada 5. novembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Pan de Alfacar (AĢIN)]

Pan de Alfacar

27

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1113/2013 (2013. gada 7. novembris) par atļauju lietot Lactobacillus plantarum NCIMB 40027, Lactobacillus buchneri DSM 22501, Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323, Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 un Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 kā barības piedevas visām dzīvnieku sugām (
  1
  )

Lactobacillus plantarum

Lactobacillus buchneri

Lactobacillus buchneri

Lactobacillus buchneri

Lactobacillus buchneri

1

29

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 1114/2013 (2013. gada 7. novembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1857/2006 attiecībā uz tās piemērošanas termiņu

34

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1115/2013 (2013. gada 7. novembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

36

LĒMUMI

2013/640/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2013. gada 7. novembris), ar ko izveido Eiropas augstākā līmeņa infrastruktūru pētniecības atklājumu praktiskai izmantošanai medicīnā kā Eiropas pētniecības infrastruktūras konsorciju (EATRIS ERIC)

EATRIS ERIC

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 8.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 298/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 298/1

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1106/2013

(2013. gada 5. novembris),

ar kuru nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stiepļu importam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (“pamatregula”) (1), un jo īpaši tās 9. pantu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

1.   Pagaidu pasākumi

| (1) | Eiropas Komisija (“Komisija”) 2013. gada 3. maijā ar Regulu (ES) Nr. 418/2013 (2) (“pagaidu regula”) noteica pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Indijas (“attiecīgā valsts”) izcelsmes nerūsējošā tērauda stiepļu importam Eiropas Savienībā (“Savienība”). |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Komisija (“Komisija”) 2013. gada 3. maijā ar Regulu (ES) Nr. 418/2013 (2) (“pagaidu regula”) noteica pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Indijas (“attiecīgā valsts”) izcelsmes nerūsējošā tērauda stiepļu importam Eiropas Savienībā (“Savienība”).

| (2) | Izmeklēšana tika sākta pēc tam, kad Eiropas Dzelzs un tērauda rūpniecības konfederācija (Eurofer) (“sūdzības iesniedzējs”) 2012. gada 28. jūnijā iesniedza sūdzību to Savienības ražotāju vārdā, kuri pārstāv vairāk nekā 50 % no konkrēto nerūsējošā tērauda stiepļu kopējās produkcijas Savienībā. |
| --- | --- |

(2)

Izmeklēšana tika sākta pēc tam, kad Eiropas Dzelzs un tērauda rūpniecības konfederācija (Eurofer) (“sūdzības iesniedzējs”) 2012. gada 28. jūnijā iesniedza sūdzību to Savienības ražotāju vārdā, kuri pārstāv vairāk nekā 50 % no konkrēto nerūsējošā tērauda stiepļu kopējās produkcijas Savienībā.

| (3) | Paralēlajā antisubsidēšanas izmeklēšanā konkrētu attiecīgās valsts izcelsmes nerūsējošā tērauda stiepļu importam Komisija ar Regulu (ES) Nr. 419/2013 (3) noteica pagaidu kompensācijas maksājumu un ar Regulu (ES) Nr. 861/2013 (4) noteica galīgo kompensācijas maksājumu. |
| --- | --- |

(3)

Paralēlajā antisubsidēšanas izmeklēšanā konkrētu attiecīgās valsts izcelsmes nerūsējošā tērauda stiepļu importam Komisija ar Regulu (ES) Nr. 419/2013 (3) noteica pagaidu kompensācijas maksājumu un ar Regulu (ES) Nr. 861/2013 (4) noteica galīgo kompensācijas maksājumu.

2.   Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana

| (4) | Izmeklēšanas pagaidu posmā tika veikta Indijas ražotāju eksportētāju un Savienības ražotāju atlase. Pagaidu posmā tika paredzēta arī nesaistīto importētāju atlase. Tomēr divi no trim atlasītajiem importētājiem nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem, tāpēc importētāju atlasi nebija iespējams izmantot. Tāpēc, lai nonāktu līdz galīgajiem konstatējumiem, sevišķi par Savienības interesēm, tika izmantota visa pieejamā informācija par visiem importētājiem, kuri sadarbojās. |
| --- | --- |

(4)

Izmeklēšanas pagaidu posmā tika veikta Indijas ražotāju eksportētāju un Savienības ražotāju atlase. Pagaidu posmā tika paredzēta arī nesaistīto importētāju atlase. Tomēr divi no trim atlasītajiem importētājiem nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem, tāpēc importētāju atlasi nebija iespējams izmantot. Tāpēc, lai nonāktu līdz galīgajiem konstatējumiem, sevišķi par Savienības interesēm, tika izmantota visa pieejamā informācija par visiem importētājiem, kuri sadarbojās.

| (5) | Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Savienības ražotāju izlasi nevar uzskatīt par reprezentatīvu, jo Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma noteikšanai nav izmantots to ražotāju tirdzniecības apjoms, kuri neiesniedza sūdzību. Minētais apgalvojums tika noraidīts, jo izlase tika veidota, pamatojoties uz atbildēm, kas saņemtas no visiem Savienības ražotājiem, kuri sadarbojās, neatkarīgi no tā, vai tie reprezentativitātes noteikšanas laikā atbalstīja sūdzību, un izlase tika veidota, pamatojoties uz ražošanas apjomu. |
| --- | --- |

(5)

Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Savienības ražotāju izlasi nevar uzskatīt par reprezentatīvu, jo Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma noteikšanai nav izmantots to ražotāju tirdzniecības apjoms, kuri neiesniedza sūdzību. Minētais apgalvojums tika noraidīts, jo izlase tika veidota, pamatojoties uz atbildēm, kas saņemtas no visiem Savienības ražotājiem, kuri sadarbojās, neatkarīgi no tā, vai tie reprezentativitātes noteikšanas laikā atbalstīja sūdzību, un izlase tika veidota, pamatojoties uz ražošanas apjomu.

| (6) | Viens ar Savienības ražotāju saistīts ražotājs eksportētājs iebilda pret sūdzību un pieprasīja individuālu pārbaudi, jo mazo eksporta apjomu dēļ tas netika iekļauts ražotāju eksportētāju izlasē. Arī pats Savienības ražotājs mazo ražošanas apjomu dēļ netika iekļauts Savienības ražošanas nozares izlasē. Komisija noteica individuālas pārbaudes, bet ražotājs eksportētājs atsauca pieprasījumu. |
| --- | --- |

(6)

Viens ar Savienības ražotāju saistīts ražotājs eksportētājs iebilda pret sūdzību un pieprasīja individuālu pārbaudi, jo mazo eksporta apjomu dēļ tas netika iekļauts ražotāju eksportētāju izlasē. Arī pats Savienības ražotājs mazo ražošanas apjomu dēļ netika iekļauts Savienības ražošanas nozares izlasē. Komisija noteica individuālas pārbaudes, bet ražotājs eksportētājs atsauca pieprasījumu.

| (7) | Septiņi izlasē neiekļauti Indijas ražotāji eksportētāji pieprasīja individuālu pārbaudi. Divi no tiem atbildēja uz anketas jautājumiem, bet pieci ne. No diviem ražotājiem, kuri atbildēja uz anketas jautājumiem, viens atsauca individuālās pārbaudes pieprasījumu. Rezultātā Komisija ir izskatījusi viena izlasē neiekļauta Indijas ražotāja eksportētāja pieprasījumu:






  — | KEI Industries Limited, New Delhi (KEI). |
| --- | --- | --- |

(7)

Septiņi izlasē neiekļauti Indijas ražotāji eksportētāji pieprasīja individuālu pārbaudi. Divi no tiem atbildēja uz anketas jautājumiem, bet pieci ne. No diviem ražotājiem, kuri atbildēja uz anketas jautājumiem, viens atsauca individuālās pārbaudes pieprasījumu. Rezultātā Komisija ir izskatījusi viena izlasē neiekļauta Indijas ražotāja eksportētāja pieprasījumu:

—

KEI Industries Limited, New Delhi (KEI).

| (8) | Pagaidu posmā netika konstatēts, ka kāds no sākotnēji atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem būtu iesniedzis pietiekami uzticamu informāciju, tāpēc tika piemērots pamatregulas 18. pants. Komisija nolēma papildināt izlasi ar trim uzņēmumiem, pamatojoties uz to eksporta apjomiem un vēlmi sadarboties, kas tika pausta pēc procedūras sākšanas. Rezultātā Komisija ir izskatījusi atbildes uz anketas jautājumiem un veikusi šādu Indijas ražotāju eksportētāju pārbaudes apmeklējumus:






  — | Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana, |
| --- | --- | --- |

(8)

Pagaidu posmā netika konstatēts, ka kāds no sākotnēji atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem būtu iesniedzis pietiekami uzticamu informāciju, tāpēc tika piemērots pamatregulas 18. pants. Komisija nolēma papildināt izlasi ar trim uzņēmumiem, pamatojoties uz to eksporta apjomiem un vēlmi sadarboties, kas tika pausta pēc procedūras sākšanas. Rezultātā Komisija ir izskatījusi atbildes uz anketas jautājumiem un veikusi šādu Indijas ražotāju eksportētāju pārbaudes apmeklējumus:

—

Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana,

| — | Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra, |
| --- | --- |

—

Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra,

| — | Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra. |
| --- | --- |

—

Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra.

| (9) | Izņemot iepriekšminēto, tiek apstiprināts pagaidu regulas 4. līdz 7. un 14. apsvērums. |
| --- | --- |

(9)

Izņemot iepriekšminēto, tiek apstiprināts pagaidu regulas 4. līdz 7. un 14. apsvērums.

3.   Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

| (10) | Kā minēts pagaidu regulas 20. apsvērumā, dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2011. gada 1. aprīļa līdz 2012. gada 31. martam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Pārbaude attiecībā uz tendencēm, kuras bija svarīgas kaitējuma novērtēšanai, aptvēra laikposmu no 2009. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. martam (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(10)

Kā minēts pagaidu regulas 20. apsvērumā, dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2011. gada 1. aprīļa līdz 2012. gada 31. martam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Pārbaude attiecībā uz tendencēm, kuras bija svarīgas kaitējuma novērtēšanai, aptvēra laikposmu no 2009. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. martam (“attiecīgais periods”).

4.   Turpmākā procedūra

| (11) | Pēc tam, kad tika izpausti būtiskie fakti un apsvērumi, uz kuru pamata tika nolemts noteikt pagaidu antidempinga pasākumus (“pagaidu informācijas izpaušana”), vairākas ieinteresētās personas, proti, trīs atlasītie ražotāji eksportētāji, viens ražotājs eksportētājs, kurš atsauca individuālās pārbaudes pieprasījumu, un 11 lietotāji, iesniedza piezīmes. Tika uzklausītas tās ieinteresētās personas, kuras to vēlējās. Komisija turpināja vākt informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu galīgo konstatējumu izdarīšanai. Saņemtās piezīmes tika pienācīgi izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā. |
| --- | --- |

(11)

Pēc tam, kad tika izpausti būtiskie fakti un apsvērumi, uz kuru pamata tika nolemts noteikt pagaidu antidempinga pasākumus (“pagaidu informācijas izpaušana”), vairākas ieinteresētās personas, proti, trīs atlasītie ražotāji eksportētāji, viens ražotājs eksportētājs, kurš atsauca individuālās pārbaudes pieprasījumu, un 11 lietotāji, iesniedza piezīmes. Tika uzklausītas tās ieinteresētās personas, kuras to vēlējās. Komisija turpināja vākt informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu galīgo konstatējumu izdarīšanai. Saņemtās piezīmes tika pienācīgi izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā.

| (12) | Komisija informēja ieinteresētās personas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata paredzēts ierosināt galīgā antidempinga maksājuma noteikšanu konkrētu attiecīgās valsts izcelsmes nerūsējošā tērauda stiepļu importam un to summu galīgu iekasēšanu, kuras nodrošina pagaidu maksājums (“galīgā informācijas izpaušana”). Visām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes par galīgo informācijas izpaušanu. Saņemtās piezīmes tika pienācīgi izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā. |
| --- | --- |

(12)

Komisija informēja ieinteresētās personas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata paredzēts ierosināt galīgā antidempinga maksājuma noteikšanu konkrētu attiecīgās valsts izcelsmes nerūsējošā tērauda stiepļu importam un to summu galīgu iekasēšanu, kuras nodrošina pagaidu maksājums (“galīgā informācijas izpaušana”). Visām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes par galīgo informācijas izpaušanu. Saņemtās piezīmes tika pienācīgi izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā.

| (13) | Ņemot vērā piezīmes, kas saņemtas pēc galīgās informācijas izpaušanas, Komisija darīja zināmu ieinteresētajām personām izmaiņas konstatējumos par konkrētu ražotāju eksportētāju dempinga līmeni. Personām atkal tika atvēlēts laiks, kurā tās varēja sniegt piezīmes par papildu informācijas izpaušanu. Saņemtās piezīmes tika pienācīgi izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā. Viena ieinteresētā persona – sūdzības iesniedzējs – kritizēja to, ka konstatējumi par konkrētu ražotāju eksportētāju dempinga līmeni mainīti, pamatojoties uz jauniem datiem un piezīmēm, kas saņemtas pēc pagaidu informācijas izpaušanas un izmeklēšanas noslēguma posmā. Tā arī apgalvoja, ka ir pārkāptas tās procesuālās tiesības. |
| --- | --- |

(13)

Ņemot vērā piezīmes, kas saņemtas pēc galīgās informācijas izpaušanas, Komisija darīja zināmu ieinteresētajām personām izmaiņas konstatējumos par konkrētu ražotāju eksportētāju dempinga līmeni. Personām atkal tika atvēlēts laiks, kurā tās varēja sniegt piezīmes par papildu informācijas izpaušanu. Saņemtās piezīmes tika pienācīgi izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā. Viena ieinteresētā persona – sūdzības iesniedzējs – kritizēja to, ka konstatējumi par konkrētu ražotāju eksportētāju dempinga līmeni mainīti, pamatojoties uz jauniem datiem un piezīmēm, kas saņemtas pēc pagaidu informācijas izpaušanas un izmeklēšanas noslēguma posmā. Tā arī apgalvoja, ka ir pārkāptas tās procesuālās tiesības.

| (14) | Komisija tomēr uzskata, ka tai jāņem vērā piezīmes, kas saņemtas no ieinteresētajām personām, un, ja piezīmes ir pamatotas, pēc vajadzības jāmaina konstatējumi. Nevienā no šiem gadījumiem dempinga noteikšanai netika izmantoti jauni nepārbaudīti dati. Turklāt visu personu procesuālās tiesības tika ievērotas, jo tās tika pienācīgi un laikus informētas un tām bija atvēlēts vienāds termiņš piezīmju iesniegšanai. |
| --- | --- |

(14)

Komisija tomēr uzskata, ka tai jāņem vērā piezīmes, kas saņemtas no ieinteresētajām personām, un, ja piezīmes ir pamatotas, pēc vajadzības jāmaina konstatējumi. Nevienā no šiem gadījumiem dempinga noteikšanai netika izmantoti jauni nepārbaudīti dati. Turklāt visu personu procesuālās tiesības tika ievērotas, jo tās tika pienācīgi un laikus informētas un tām bija atvēlēts vienāds termiņš piezīmju iesniegšanai.

B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

| (15) | Kā minēts pagaidu regulas 21. apsvērumā, attiecīgais ražojums ir nerūsējošā tērauda stieple:






  — | ar niķeļa saturu 2,5 vai vairāk svara %, izņemot stiepli ar niķeļa saturu no 28 līdz 31 svara % un hroma saturu no 20 līdz 22 svara %, |
| --- | --- | --- |

(15)

Kā minēts pagaidu regulas 21. apsvērumā, attiecīgais ražojums ir nerūsējošā tērauda stieple:

—

ar niķeļa saturu 2,5 vai vairāk svara %, izņemot stiepli ar niķeļa saturu no 28 līdz 31 svara % un hroma saturu no 20 līdz 22 svara %,

| — | ar niķeļa saturu, kas ir mazāks nekā 2,5 svara %, izņemot stiepli ar hroma saturu no 13 līdz 25 svara % un alumīnija saturu no 3,5 līdz 6 svara %, |
| --- | --- |

—

ar niķeļa saturu, kas ir mazāks nekā 2,5 svara %, izņemot stiepli ar hroma saturu no 13 līdz 25 svara % un alumīnija saturu no 3,5 līdz 6 svara %,

ko patlaban klasificē ar KN kodiem 7223 00 19 un 7223 00 99 un kā izcelsme ir attiecīgajā valstī.

| (16) | Daži lietotāji izteica bažas par to, ka acīmredzami netiek nošķirti attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma dažādie veidi, jo visos ražojuma veidos ir plašs ražojumu klāsts. Tika izteiktas īpašas bažas attiecībā uz to, kā izmeklēšanā varētu nodrošināt visu veidu taisnīgu salīdzinājumu. Tāpat kā vairumā izmeklēšanu attiecīgā ražojuma definīcija attiecas uz dažādiem ražojuma veidiem, kam ir vienādas vai līdzīgas tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības. Apstāklis, ka šīs īpašības var atšķirties atkarībā no ražojuma veida, nudien var novest pie tā, ka jāapskata daudzi dažādi veidi. Arī šajā izmeklēšanā tā ir. Komisija ņēma vērā atšķirības starp ražojuma veidiem un nodrošināja taisnīgu salīdzinājumu. Katram ražojuma veidam, ko ražoja un pārdeva Indijas ražotāji eksportētāji, un katram veidam, ko ražoja un pārdeva Savienības ražošanas nozare, tika piešķirts unikāls ražojuma kontrolnumurs (“PKN”). Numurs bija atkarīgs no ražojuma galvenajām īpašībām, šajā gadījumā – no tērauda kategorijas, stiepes izturības, pārklājuma, virsmas, diametra un formas. Tāpēc uz Savienību eksportēto stiepļu veidus, pamatojoties uz PKN, salīdzināja ar ražojumiem, ko ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare un kam ir vienādas vai līdzīgas īpašības. Visi šie veidi atbilda attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma definīcijai paziņojumā par procedūras sākšanu (5) un pagaidu regulā. |
| --- | --- |

(16)

Daži lietotāji izteica bažas par to, ka acīmredzami netiek nošķirti attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma dažādie veidi, jo visos ražojuma veidos ir plašs ražojumu klāsts. Tika izteiktas īpašas bažas attiecībā uz to, kā izmeklēšanā varētu nodrošināt visu veidu taisnīgu salīdzinājumu. Tāpat kā vairumā izmeklēšanu attiecīgā ražojuma definīcija attiecas uz dažādiem ražojuma veidiem, kam ir vienādas vai līdzīgas tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības. Apstāklis, ka šīs īpašības var atšķirties atkarībā no ražojuma veida, nudien var novest pie tā, ka jāapskata daudzi dažādi veidi. Arī šajā izmeklēšanā tā ir. Komisija ņēma vērā atšķirības starp ražojuma veidiem un nodrošināja taisnīgu salīdzinājumu. Katram ražojuma veidam, ko ražoja un pārdeva Indijas ražotāji eksportētāji, un katram veidam, ko ražoja un pārdeva Savienības ražošanas nozare, tika piešķirts unikāls ražojuma kontrolnumurs (“PKN”). Numurs bija atkarīgs no ražojuma galvenajām īpašībām, šajā gadījumā – no tērauda kategorijas, stiepes izturības, pārklājuma, virsmas, diametra un formas. Tāpēc uz Savienību eksportēto stiepļu veidus, pamatojoties uz PKN, salīdzināja ar ražojumiem, ko ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare un kam ir vienādas vai līdzīgas īpašības. Visi šie veidi atbilda attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma definīcijai paziņojumā par procedūras sākšanu (5) un pagaidu regulā.

| (17) | Viena persona atkārtoti apgalvoja, ka tā sauktie “ļoti tehniskie” ražojuma veidi atšķiras un nav savstarpēji aizstājami ar citiem attiecīgā ražojuma veidiem. Tādēļ tie būtu jāizslēdz no ražojuma definīcijas. Saskaņā ar judikatūru, nosakot, vai ražojumi ir tik līdzīgi, ka uzskatāmi par vienu ražojumu, ir jāizvērtē, vai tiem ir vienādas tehniskās un fizikālās īpašības, viens un tas pats galalietojums un vienāda cenas un kvalitātes attiecība. Šajā sakarā būtu jāizvērtē arī aizstājamība un konkurence starp šiem ražojumiem (6). Izmeklēšanā tika konstatēts, ka “ļoti tehniskajiem” ražojuma veidiem, kurus minēja attiecīgā persona, ir tādas pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības kā citiem ražojumiem, uz ko attiecas izmeklēšana. Tie ir izgatavoti no nerūsējoša tērauda, tās ir stieples, ražošanas process ir līdzīgs, tiek izmantotas līdzīgas iekārtas, tā ka ražotāji atkarībā no pieprasījuma var pārslēgties no viena ražojuma varianta ražošanas uz citu. Tādēļ, lai arī dažādi stiepļu veidi savstarpēji nav tieši aizstājami un tieši nekonkurē, ražotāji konkurē par līgumiem, kas attiecas uz plašu nerūsējošā tērauda stiepļu klāstu. Turklāt šiem ražojuma veidiem, ko ražo un pārdod gan Savienības ražošanas nozare, gan Indijas ražotāji eksportētāji, izmanto līdzīgu ražošanas metodi. Tāpēc šo apgalvojumu nevar pieņemt. |
| --- | --- |

(17)

Viena persona atkārtoti apgalvoja, ka tā sauktie “ļoti tehniskie” ražojuma veidi atšķiras un nav savstarpēji aizstājami ar citiem attiecīgā ražojuma veidiem. Tādēļ tie būtu jāizslēdz no ražojuma definīcijas. Saskaņā ar judikatūru, nosakot, vai ražojumi ir tik līdzīgi, ka uzskatāmi par vienu ražojumu, ir jāizvērtē, vai tiem ir vienādas tehniskās un fizikālās īpašības, viens un tas pats galalietojums un vienāda cenas un kvalitātes attiecība. Šajā sakarā būtu jāizvērtē arī aizstājamība un konkurence starp šiem ražojumiem (6). Izmeklēšanā tika konstatēts, ka “ļoti tehniskajiem” ražojuma veidiem, kurus minēja attiecīgā persona, ir tādas pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības kā citiem ražojumiem, uz ko attiecas izmeklēšana. Tie ir izgatavoti no nerūsējoša tērauda, tās ir stieples, ražošanas process ir līdzīgs, tiek izmantotas līdzīgas iekārtas, tā ka ražotāji atkarībā no pieprasījuma var pārslēgties no viena ražojuma varianta ražošanas uz citu. Tādēļ, lai arī dažādi stiepļu veidi savstarpēji nav tieši aizstājami un tieši nekonkurē, ražotāji konkurē par līgumiem, kas attiecas uz plašu nerūsējošā tērauda stiepļu klāstu. Turklāt šiem ražojuma veidiem, ko ražo un pārdod gan Savienības ražošanas nozare, gan Indijas ražotāji eksportētāji, izmanto līdzīgu ražošanas metodi. Tāpēc šo apgalvojumu nevar pieņemt.

| (18) | Atbildot uz galīgo izpausto informāciju, viena persona apgalvoja, ka analīze, ko Komisija veikusi, lai noteiktu, vai izmeklēšana būtu jāattiecina uz tā saucamajiem ļoti tehniskajiem ražojuma veidiem, nav bijusi pietiekama. Šis arguments tika noraidīts. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka ļoti tehniskie ražojuma veidi ietilpst ražojuma definīcijā, kā apliecināts 17. apsvērumā. Minētā persona ir nepareizi pieņēmusi, ka vienlaikus ir jāizpilda visi Tiesas judikatūrā minētie kritēriji; tas ir aplami. Saskaņā ar Tiesas judikatūru (7) Komisijai, nosakot ražojumu klāstu, ir plaša rīcības brīvība, un tai novērtējumā jāizmanto virkne Tiesas izstrādāto kritēriju. Bieži, tāpat kā šajā lietā, daži kritēriju var būt pretrunīgi; šādā situācijā Komisijai ir jāveic vispārējs novērtējums, ko tā šajā gadījumā ir izdarījusi. Tādēļ šī ieinteresētā persona ir nepareizi pieņēmusi, ka visām ražojuma veidu īpašībām ir jābūt kopīgām, lai tie atbilstu viena un tā paša ražojuma definīcijai. |
| --- | --- |

(18)

Atbildot uz galīgo izpausto informāciju, viena persona apgalvoja, ka analīze, ko Komisija veikusi, lai noteiktu, vai izmeklēšana būtu jāattiecina uz tā saucamajiem ļoti tehniskajiem ražojuma veidiem, nav bijusi pietiekama. Šis arguments tika noraidīts. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka ļoti tehniskie ražojuma veidi ietilpst ražojuma definīcijā, kā apliecināts 17. apsvērumā. Minētā persona ir nepareizi pieņēmusi, ka vienlaikus ir jāizpilda visi Tiesas judikatūrā minētie kritēriji; tas ir aplami. Saskaņā ar Tiesas judikatūru (7) Komisijai, nosakot ražojumu klāstu, ir plaša rīcības brīvība, un tai novērtējumā jāizmanto virkne Tiesas izstrādāto kritēriju. Bieži, tāpat kā šajā lietā, daži kritēriju var būt pretrunīgi; šādā situācijā Komisijai ir jāveic vispārējs novērtējums, ko tā šajā gadījumā ir izdarījusi. Tādēļ šī ieinteresētā persona ir nepareizi pieņēmusi, ka visām ražojuma veidu īpašībām ir jābūt kopīgām, lai tie atbilstu viena un tā paša ražojuma definīcijai.

| (19) | Daži lietotāji apgalvoja, ka tā sauktās 200. sērijas nerūsējošā tērauda stieples būtu jāizslēdz no ražojumu klāsta. Konkrēti tie apgalvoja, ka šādu veidu Savienības ražošanas nozare faktiski neražo. Tomēr šis apgalvojums nebija pamatots. Pirmkārt, ja ražošanas process ir tāds, ka Savienības ražotāji varētu sākt ražot attiecīgā ražojuma veidu, tad fakts, ka konkrētu ražojuma veidu Savienības ražošanas nozare neražo, nav pietiekams iemesls, lai to izslēgtu no izmeklēšanas. Otrkārt, tāpat kā attiecībā uz ļoti tehniskām stieplēm, tika konstatēts, ka šiem attiecīgā ražojuma veidiem ir identiskas vai līdzīgas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības, salīdzinot ar citiem līdzīga ražojuma veidiem, ko ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare. Tāpēc šo apgalvojumu nevar pieņemt. |
| --- | --- |

(19)

Daži lietotāji apgalvoja, ka tā sauktās 200. sērijas nerūsējošā tērauda stieples būtu jāizslēdz no ražojumu klāsta. Konkrēti tie apgalvoja, ka šādu veidu Savienības ražošanas nozare faktiski neražo. Tomēr šis apgalvojums nebija pamatots. Pirmkārt, ja ražošanas process ir tāds, ka Savienības ražotāji varētu sākt ražot attiecīgā ražojuma veidu, tad fakts, ka konkrētu ražojuma veidu Savienības ražošanas nozare neražo, nav pietiekams iemesls, lai to izslēgtu no izmeklēšanas. Otrkārt, tāpat kā attiecībā uz ļoti tehniskām stieplēm, tika konstatēts, ka šiem attiecīgā ražojuma veidiem ir identiskas vai līdzīgas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības, salīdzinot ar citiem līdzīga ražojuma veidiem, ko ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare. Tāpēc šo apgalvojumu nevar pieņemt.

| (20) | Lietotāji arī apgalvoja, ka attiecīgā ražojuma definīcijā būtu jāiekļauj stiepļu stieņi. Tomēr stiepļu stieņi ir izejmateriāls, ko izmanto attiecīgā ražojuma ražošanā, bet tos var izmantot dažādu ražojumu, piemēram, savienotājelementu un naglu, ražošanā. Tāpēc pretēji attiecīgajam ražojumam stieņi nav uzskatāmi par gataviem tērauda ražojumiem. Aukstās formēšanas ražošanas procesā stiepļu stieņus, līdzīgi kā citus ražojumus, var pārveidot par attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu. Pamatojoties uz iepriekšminēto, stiepļu stieņus nevar iekļaut ražojuma klāstā pamatregulas nozīmē. |
| --- | --- |

(20)

Lietotāji arī apgalvoja, ka attiecīgā ražojuma definīcijā būtu jāiekļauj stiepļu stieņi. Tomēr stiepļu stieņi ir izejmateriāls, ko izmanto attiecīgā ražojuma ražošanā, bet tos var izmantot dažādu ražojumu, piemēram, savienotājelementu un naglu, ražošanā. Tāpēc pretēji attiecīgajam ražojumam stieņi nav uzskatāmi par gataviem tērauda ražojumiem. Aukstās formēšanas ražošanas procesā stiepļu stieņus, līdzīgi kā citus ražojumus, var pārveidot par attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu. Pamatojoties uz iepriekšminēto, stiepļu stieņus nevar iekļaut ražojuma klāstā pamatregulas nozīmē.

| (21) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, ar šo tiek apstiprināta attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma definīcija pagaidu regulas 21. līdz 24. apsvērumā. |
| --- | --- |

(21)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, ar šo tiek apstiprināta attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma definīcija pagaidu regulas 21. līdz 24. apsvērumā.

C.   DEMPINGS

1.   Ievads

| (22) | Veicot pārbaudes apmeklējumus triju sākotnēji atlasīto Indijas ražotāju eksportētāju telpās un pēc tam analizējot apkopoto informāciju, tika konstatēts, ka šie uzņēmumi bija iesnieguši informāciju, ko nevarēja uzskatīt par pilnībā uzticamu. Komisija turpināja izmeklēšanu, kurā analizēja visu informāciju, kas tika iesniegta pēc pagaidu informācijas izpaušanas un uzklausīšanās pēc tam. |
| --- | --- |

(22)

Veicot pārbaudes apmeklējumus triju sākotnēji atlasīto Indijas ražotāju eksportētāju telpās un pēc tam analizējot apkopoto informāciju, tika konstatēts, ka šie uzņēmumi bija iesnieguši informāciju, ko nevarēja uzskatīt par pilnībā uzticamu. Komisija turpināja izmeklēšanu, kurā analizēja visu informāciju, kas tika iesniegta pēc pagaidu informācijas izpaušanas un uzklausīšanās pēc tam.

| (23) | Kā norādīts pagaidu regulas 26. apsvērumā, Komisija konstatēja, ka vienam ražotājam eksportētājam izmaksas, kas tika paziņotas, atbildot uz anketas jautājumiem, neatbilda uzņēmuma iekšējai izmaksu reģistrācijas sistēmai. Uzņēmums apgalvoja, ka neatbilstību izraisījušas reģistrācijas kļūdas un krājumu vērtēšanas metodes, kas iekšējā izmaksu reģistrācijas sistēmā un publicētajos gada pārskatos atšķīrušās. |
| --- | --- |

(23)

Kā norādīts pagaidu regulas 26. apsvērumā, Komisija konstatēja, ka vienam ražotājam eksportētājam izmaksas, kas tika paziņotas, atbildot uz anketas jautājumiem, neatbilda uzņēmuma iekšējai izmaksu reģistrācijas sistēmai. Uzņēmums apgalvoja, ka neatbilstību izraisījušas reģistrācijas kļūdas un krājumu vērtēšanas metodes, kas iekšējā izmaksu reģistrācijas sistēmā un publicētajos gada pārskatos atšķīrušās.

| (24) | Kā skaidrots pagaidu regulas 28. apsvērumā, lai gan iekšējā izmaksu reģistrācijas sistēmā ietvertie dati atbilda revidētajiem uzņēmuma līmenī sagatavotajiem finanšu pārskatiem, pārbaudes apmeklējuma laikā nebija iespējams konstatēt atbilstību starp datiem iekšējā izmaksu reģistrācijas sistēmā attiecībā uz stiepļu iedalījumu un izmaksu tabulās, ko uzņēmums īpaši sagatavoja, atbildot uz izmeklēšanas anketas jautājumiem. Tādējādi saskaņā ar pamatregulas 18. pantu tika uzskatīts, ka šīs antidempinga izmeklēšanas vajadzībām būtu jāizmanto informācija no iekšējās izmaksu reģistrācijas sistēmas. |
| --- | --- |

(24)

Kā skaidrots pagaidu regulas 28. apsvērumā, lai gan iekšējā izmaksu reģistrācijas sistēmā ietvertie dati atbilda revidētajiem uzņēmuma līmenī sagatavotajiem finanšu pārskatiem, pārbaudes apmeklējuma laikā nebija iespējams konstatēt atbilstību starp datiem iekšējā izmaksu reģistrācijas sistēmā attiecībā uz stiepļu iedalījumu un izmaksu tabulās, ko uzņēmums īpaši sagatavoja, atbildot uz izmeklēšanas anketas jautājumiem. Tādējādi saskaņā ar pamatregulas 18. pantu tika uzskatīts, ka šīs antidempinga izmeklēšanas vajadzībām būtu jāizmanto informācija no iekšējās izmaksu reģistrācijas sistēmas.

| (25) | Tādēļ Komisija, izmantojot ražotāja eksportētāja iekšējā izmaksu reģistrācijas sistēmā pieejamos faktus, provizoriski koriģēja izmaksu datus, kas bija sniegti atbildēs uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(25)

Tādēļ Komisija, izmantojot ražotāja eksportētāja iekšējā izmaksu reģistrācijas sistēmā pieejamos faktus, provizoriski koriģēja izmaksu datus, kas bija sniegti atbildēs uz anketas jautājumiem.

| (26) | Kā norādīts pagaidu regulas 27. apsvērumā, ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka iekšējās izmaksu reģistrācijas sistēmas dati neesot uzticami un ka tos nevajadzētu izmantot izmeklēšanas vajadzībām. Uzņēmums norādīja vairākas kļūdas un konceptuālas problēmas, kas saistītas ar iekšējā sistēmā reģistrētajām skaitliskajām vērtībām, uz kurām Komisija bija pamatojusi savu izmaksu korekciju. Uzņēmums apgalvoja, ka Komisijai būtu vajadzējis balstīt analīzi uz izmaksām, kas norādītas atbildēs uz anketas jautājumiem. Turklāt vēlāk, pēc pagaidu pasākumu noteikšanas, uzņēmums izskaidroja, kāda ir atbilstība starp izmaksu skaitliskajām vērtībām iekšējā reģistrācijas sistēmā pa ražojuma grupām un atbildēm uz anketas jautājumiem. Pamatojoties uz to un ņemot vērā pierādījumus, kas savākti apmeklējuma laikā, atsevišķas ražošanas izmaksas, kuras uzņēmums ziņoja sākumā, sniedzot atbildes uz anketas jautājumiem, varētu pieņemt. |
| --- | --- |

(26)

Kā norādīts pagaidu regulas 27. apsvērumā, ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka iekšējās izmaksu reģistrācijas sistēmas dati neesot uzticami un ka tos nevajadzētu izmantot izmeklēšanas vajadzībām. Uzņēmums norādīja vairākas kļūdas un konceptuālas problēmas, kas saistītas ar iekšējā sistēmā reģistrētajām skaitliskajām vērtībām, uz kurām Komisija bija pamatojusi savu izmaksu korekciju. Uzņēmums apgalvoja, ka Komisijai būtu vajadzējis balstīt analīzi uz izmaksām, kas norādītas atbildēs uz anketas jautājumiem. Turklāt vēlāk, pēc pagaidu pasākumu noteikšanas, uzņēmums izskaidroja, kāda ir atbilstība starp izmaksu skaitliskajām vērtībām iekšējā reģistrācijas sistēmā pa ražojuma grupām un atbildēm uz anketas jautājumiem. Pamatojoties uz to un ņemot vērā pierādījumus, kas savākti apmeklējuma laikā, atsevišķas ražošanas izmaksas, kuras uzņēmums ziņoja sākumā, sniedzot atbildes uz anketas jautājumiem, varētu pieņemt.

| (27) | Tomēr, pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem, dažas izmaksas, piemēram, pieskaitāmās izmaksas un finanšu izmaksas, ko uzņēmums norādījis atbildēs uz anketas jautājumiem, nevar uzskatīt par uzticamu avotu izmeklēšanas vajadzībām. Komisija uzskatīja, ka saskaņā ar 2. panta 5. punktu šīs izmaksas būtu jāsadala, pamatojoties uz uzņēmuma kopējo apgrozījumu un pārdoto preču izmaksām. Pamatojoties uz iepriekšminēto, lielāko daļu izmaksu, kas norādītas atbildēs uz anketas jautājumiem, varētu pieņemt, un izmeklēšanas noslēguma posmā uzņēmums piekrita apgrozījuma sadalījumam. Pēc iepakošanas izmaksu un konkrētu pieskaitāmo izmaksu pārskatīšanas dempinga starpība bija mazāka. Tādējādi tiek uzskatīts, ka pamatregulas 18. pants vairs nebūtu jāpiemēro, lai noteiktu šā ražotāja eksportētāja dempinga starpību. |
| --- | --- |

(27)

Tomēr, pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem, dažas izmaksas, piemēram, pieskaitāmās izmaksas un finanšu izmaksas, ko uzņēmums norādījis atbildēs uz anketas jautājumiem, nevar uzskatīt par uzticamu avotu izmeklēšanas vajadzībām. Komisija uzskatīja, ka saskaņā ar 2. panta 5. punktu šīs izmaksas būtu jāsadala, pamatojoties uz uzņēmuma kopējo apgrozījumu un pārdoto preču izmaksām. Pamatojoties uz iepriekšminēto, lielāko daļu izmaksu, kas norādītas atbildēs uz anketas jautājumiem, varētu pieņemt, un izmeklēšanas noslēguma posmā uzņēmums piekrita apgrozījuma sadalījumam. Pēc iepakošanas izmaksu un konkrētu pieskaitāmo izmaksu pārskatīšanas dempinga starpība bija mazāka. Tādējādi tiek uzskatīts, ka pamatregulas 18. pants vairs nebūtu jāpiemēro, lai noteiktu šā ražotāja eksportētāja dempinga starpību.

| (28) | Kā izklāstīts pagaidu regulas 30. apsvērumā, Komisija konstatēja, ka otrā ražotāja eksportētāja izejmateriālu iegāde un patēriņš, kas norādīti atbildēs uz anketas jautājumiem, neatbilda ražotāja krājumu pārvaldības sistēmas datiem. Konkrēti, izrādījās, ka abos informācijas avotos sadalījums pa tērauda kategorijām ir atšķirīgs. Komisija konstatēja, ka tērauda kategorija ir galvenais faktors, pēc kura noteikt galaražojuma izmaksas, un ka neuzticama informācija par tērauda kategoriju varētu nopietni traucēt atsevišķu ražojuma veidu izmaksu un pārdošanas cenu noteikšanu un tādējādi maldināt, un vairākkārt darīja zināmu ražotājam eksportētājam šos pamatapsvērumus. |
| --- | --- |

(28)

Kā izklāstīts pagaidu regulas 30. apsvērumā, Komisija konstatēja, ka otrā ražotāja eksportētāja izejmateriālu iegāde un patēriņš, kas norādīti atbildēs uz anketas jautājumiem, neatbilda ražotāja krājumu pārvaldības sistēmas datiem. Konkrēti, izrādījās, ka abos informācijas avotos sadalījums pa tērauda kategorijām ir atšķirīgs. Komisija konstatēja, ka tērauda kategorija ir galvenais faktors, pēc kura noteikt galaražojuma izmaksas, un ka neuzticama informācija par tērauda kategoriju varētu nopietni traucēt atsevišķu ražojuma veidu izmaksu un pārdošanas cenu noteikšanu un tādējādi maldināt, un vairākkārt darīja zināmu ražotājam eksportētājam šos pamatapsvērumus.

| (29) | Kā izklāstīts pagaidu regulas 31. apsvērumā, ražotājs eksportētājs tomēr apgalvoja, ka Komisijas veiktā pārbaudes apmeklējuma laikā ievāktās datnes ar informāciju par izejmateriālu iegādi bijušas nepilnīgas, jo citas uzņēmuma vienības bija veikušas izejmateriālu papildu iegādes, taču tās netika reģistrētas un nebija iekļautas pārbaudes apmeklējuma laikā ievāktajās datnēs, ko Komisija pārbaudīja. Turklāt ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka novērotās nesakritības starp tērauda kategorijām radušās tāpēc, ka dažas tērauda kategorijas daļēji pārklājās un daži ražošanas procesa posmi nebija izsekojami atsevišķu tērauda kategoriju līmenī. |
| --- | --- |

(29)

Kā izklāstīts pagaidu regulas 31. apsvērumā, ražotājs eksportētājs tomēr apgalvoja, ka Komisijas veiktā pārbaudes apmeklējuma laikā ievāktās datnes ar informāciju par izejmateriālu iegādi bijušas nepilnīgas, jo citas uzņēmuma vienības bija veikušas izejmateriālu papildu iegādes, taču tās netika reģistrētas un nebija iekļautas pārbaudes apmeklējuma laikā ievāktajās datnēs, ko Komisija pārbaudīja. Turklāt ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka novērotās nesakritības starp tērauda kategorijām radušās tāpēc, ka dažas tērauda kategorijas daļēji pārklājās un daži ražošanas procesa posmi nebija izsekojami atsevišķu tērauda kategoriju līmenī.

| (30) | Pagaidu regulas 32. apsvērumā Komisija tomēr norādīja, ka iepriekš minētie uzņēmuma apgalvojumi par izejmateriālu papildu iegādi nav pamatoti un nekādā ziņā nav pietiekami, lai izskaidrotu atsevišķu tērauda kategoriju līmenī novērotās neatbilstības. Komisija arī norādīja, ka uzņēmums ir apgalvojis, ka nav iespējams precīzi izsekot atsevišķām tērauda kategorijām visos ražošanas procesa posmos. Šis atzinums vēl vairāk mazināja tērauda kategoriju reģistrācijas sistēmas uzticamību kopumā. Par tērauda kategorijām sniegtā informācija tāpēc provizoriski tika uzskatīta par maldinošu. |
| --- | --- |

(30)

Pagaidu regulas 32. apsvērumā Komisija tomēr norādīja, ka iepriekš minētie uzņēmuma apgalvojumi par izejmateriālu papildu iegādi nav pamatoti un nekādā ziņā nav pietiekami, lai izskaidrotu atsevišķu tērauda kategoriju līmenī novērotās neatbilstības. Komisija arī norādīja, ka uzņēmums ir apgalvojis, ka nav iespējams precīzi izsekot atsevišķām tērauda kategorijām visos ražošanas procesa posmos. Šis atzinums vēl vairāk mazināja tērauda kategoriju reģistrācijas sistēmas uzticamību kopumā. Par tērauda kategorijām sniegtā informācija tāpēc provizoriski tika uzskatīta par maldinošu.

| (31) | Pagaidu regulas 33. apsvērumā Komisija pauda uzskatu, ka informācija par izejmateriālu sadalījumu pa tērauda kategorijām nav uzticama, tāpēc to pagaidām nevajadzētu ņemt vērā, un saskaņā ar pamatregulas 18. pantu konstatējumi būtu jāizdara, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Reģistrācijas sistēma kopumā bija neuzticama, tāpēc konstatējumus nebija iespējams izdarīt, pamatojoties uz reģistrētajām tērauda kategorijām. Tāpēc, lai aprēķinātu kopējo dempinga starpību visiem ražojumiem, tika izmantots kopējais visu izejmateriālu patēriņš, neņemot vērā sadalījumu pa tērauda kategorijām. |
| --- | --- |

(31)

Pagaidu regulas 33. apsvērumā Komisija pauda uzskatu, ka informācija par izejmateriālu sadalījumu pa tērauda kategorijām nav uzticama, tāpēc to pagaidām nevajadzētu ņemt vērā, un saskaņā ar pamatregulas 18. pantu konstatējumi būtu jāizdara, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Reģistrācijas sistēma kopumā bija neuzticama, tāpēc konstatējumus nebija iespējams izdarīt, pamatojoties uz reģistrētajām tērauda kategorijām. Tāpēc, lai aprēķinātu kopējo dempinga starpību visiem ražojumiem, tika izmantots kopējais visu izejmateriālu patēriņš, neņemot vērā sadalījumu pa tērauda kategorijām.

| (32) | Pēc pagaidu konstatējumu publicēšanas, uzņēmums apstrīdēja šo pagaidu pieeju kopumā, bet joprojām nevarēja piedāvāt atbilstību “viens pret vienu” PKN līmenī. Tomēr vēlāk izmeklēšanas gaitā uzņēmums piedāvāja pietiekamu atbilstības pakāpi, izejmateriālus sagrupējot pēc nerūsējošā tērauda galvenajām kategoriju sērijām pēc ķīmiskā sastāva (200., 300. un 400. sērija AISI klasifikācijā). Uzņēmums piedāvāja arī alternatīvu grupēšanas veidu, kurā par papildu grupēšanas faktoru tika iekļauts galalietojums. Tomēr, tā kā galīgo galalietojumu nevar pārbaudīt, tad Komisija pārrēķināja dempinga starpību, pamatojoties uz tērauda kategorijām, sagrupētām pēc ķīmiskā sastāva, izsakot tās tērauda kategoriju sērijās (200., 300. un 400. sērija AISI klasifikācijā). Tērauda kategoriju sērijas ir plaši izmantots, objektīvs un pārbaudāms kritērijs, jo attiecībā uz šo uzņēmumu PKN kodu izmantošana neļauj panākt pilnīgu atbilstību un tāpēc tā nespēj nodrošināt taisnīgu, uz uzticamiem datiem balstītu salīdzinājumu pamatregulas nozīmē. |
| --- | --- |

(32)

Pēc pagaidu konstatējumu publicēšanas, uzņēmums apstrīdēja šo pagaidu pieeju kopumā, bet joprojām nevarēja piedāvāt atbilstību “viens pret vienu” PKN līmenī. Tomēr vēlāk izmeklēšanas gaitā uzņēmums piedāvāja pietiekamu atbilstības pakāpi, izejmateriālus sagrupējot pēc nerūsējošā tērauda galvenajām kategoriju sērijām pēc ķīmiskā sastāva (200., 300. un 400. sērija AISI klasifikācijā). Uzņēmums piedāvāja arī alternatīvu grupēšanas veidu, kurā par papildu grupēšanas faktoru tika iekļauts galalietojums. Tomēr, tā kā galīgo galalietojumu nevar pārbaudīt, tad Komisija pārrēķināja dempinga starpību, pamatojoties uz tērauda kategorijām, sagrupētām pēc ķīmiskā sastāva, izsakot tās tērauda kategoriju sērijās (200., 300. un 400. sērija AISI klasifikācijā). Tērauda kategoriju sērijas ir plaši izmantots, objektīvs un pārbaudāms kritērijs, jo attiecībā uz šo uzņēmumu PKN kodu izmantošana neļauj panākt pilnīgu atbilstību un tāpēc tā nespēj nodrošināt taisnīgu, uz uzticamiem datiem balstītu salīdzinājumu pamatregulas nozīmē.

| (33) | Uzņēmuma iesniegtā papildu informācija tomēr nenodrošināja iespēju rast atbilstību starp datiem pietiekami detalizētā līmenī, kas vajadzīgs izmeklēšanai, tāpēc tiek saglabāts pagaidu secinājums, ka uzņēmuma izsekojamības sistēmas nav pietiekami uzticamas, un galīgajai ražošanas izmaksu noteikšanai un dempinga starpības aprēķiniem tiek piemērots pamatregulas 18. pants, tādējādi pamatojoties uz iepriekšējā apsvērumā minēto pieeju. |
| --- | --- |

(33)

Uzņēmuma iesniegtā papildu informācija tomēr nenodrošināja iespēju rast atbilstību starp datiem pietiekami detalizētā līmenī, kas vajadzīgs izmeklēšanai, tāpēc tiek saglabāts pagaidu secinājums, ka uzņēmuma izsekojamības sistēmas nav pietiekami uzticamas, un galīgajai ražošanas izmaksu noteikšanai un dempinga starpības aprēķiniem tiek piemērots pamatregulas 18. pants, tādējādi pamatojoties uz iepriekšējā apsvērumā minēto pieeju.

| (34) | Kā norādīts pagaidu regulas 34. apsvērumā, attiecībā uz trešo ražotāju eksportētāju Komisija pārbaudes apmeklējuma laikā arī konstatēja, ka tā informācija par izejmateriālu plūsmām, kas norādīta atbildēs uz anketas jautājumiem, neatbilda ražotāja grāmatvedības sistēmā ietvertajiem datiem. Izrādījās, ka sadalījums pa tērauda kategorijām katrā no diviem avotiem bija atšķirīgs. |
| --- | --- |

(34)

Kā norādīts pagaidu regulas 34. apsvērumā, attiecībā uz trešo ražotāju eksportētāju Komisija pārbaudes apmeklējuma laikā arī konstatēja, ka tā informācija par izejmateriālu plūsmām, kas norādīta atbildēs uz anketas jautājumiem, neatbilda ražotāja grāmatvedības sistēmā ietvertajiem datiem. Izrādījās, ka sadalījums pa tērauda kategorijām katrā no diviem avotiem bija atšķirīgs.

| (35) | Kā norādīts pagaidu regulas 35. apsvērumā, lai gan ražotājs eksportētājs atzina dažas kļūdas atbildēs uz anketas jautājumiem, tas apgalvoja, ka neatbilstību starp izejmateriālu kopējiem daudzumiem varētu novērst, ņemot vērā krājumu pārmaiņas. Tomēr uzņēmums arī apgalvoja, ka tērauda kategorijas daļēji pārklājas, tāpēc precīza atbilstība starp visām atsevišķajām tērauda kategorijām nav iespējama. Piezīmēs par pagaidu konstatējumiem tas norādīja arī, ka dažreiz pārdošanas rēķinā norādītā tērauda kategorija neatbilst faktiskajai eksportētā tērauda kategorijai. Turklāt uzņēmums apgalvoja, ka nerūsējošā tērauda nozarē tērauda kategorijas netiek izmantotas precīzi, bet publicētais tērauda kategoriju ķīmiskais sastāvs ir citāds nekā reālajiem ražojumiem. Uzņēmums apgalvoja, ka, ņemot vērā šos skaidrojumus, Komisijas identificētie trūkumi attiektos tikai uz nenozīmīgu daļu no uzņēmuma eksporta. |
| --- | --- |

(35)

Kā norādīts pagaidu regulas 35. apsvērumā, lai gan ražotājs eksportētājs atzina dažas kļūdas atbildēs uz anketas jautājumiem, tas apgalvoja, ka neatbilstību starp izejmateriālu kopējiem daudzumiem varētu novērst, ņemot vērā krājumu pārmaiņas. Tomēr uzņēmums arī apgalvoja, ka tērauda kategorijas daļēji pārklājas, tāpēc precīza atbilstība starp visām atsevišķajām tērauda kategorijām nav iespējama. Piezīmēs par pagaidu konstatējumiem tas norādīja arī, ka dažreiz pārdošanas rēķinā norādītā tērauda kategorija neatbilst faktiskajai eksportētā tērauda kategorijai. Turklāt uzņēmums apgalvoja, ka nerūsējošā tērauda nozarē tērauda kategorijas netiek izmantotas precīzi, bet publicētais tērauda kategoriju ķīmiskais sastāvs ir citāds nekā reālajiem ražojumiem. Uzņēmums apgalvoja, ka, ņemot vērā šos skaidrojumus, Komisijas identificētie trūkumi attiektos tikai uz nenozīmīgu daļu no uzņēmuma eksporta.

| (36) | Komisija uzskatīja, ka konstatēto neatbilstību apjomu nav iespējams izskaidrot ar neregulārām neprecizitātēm. Gluži pretēji, izvirzītie argumenti veicinājuši uzņēmumā izmantotās tērauda kategoriju reģistrācijas sistēmas kopējās uzticamības mazināšanos, jo īpaši ņemot vērā to, ka galīgā ražojuma cenas noteikšanā tērauda kategorijai ir izšķirīga nozīme. |
| --- | --- |

(36)

Komisija uzskatīja, ka konstatēto neatbilstību apjomu nav iespējams izskaidrot ar neregulārām neprecizitātēm. Gluži pretēji, izvirzītie argumenti veicinājuši uzņēmumā izmantotās tērauda kategoriju reģistrācijas sistēmas kopējās uzticamības mazināšanos, jo īpaši ņemot vērā to, ka galīgā ražojuma cenas noteikšanā tērauda kategorijai ir izšķirīga nozīme.

| (37) | Tomēr vēlāk izmeklēšanā uzņēmums apgalvoja, ka tad, ja Komisija nepieņem uzņēmuma sākotnējos datus par tērauda kategorijām, precīzāku rezultātu varētu iegūt, ja tā vietā apvienotu visus PKN, kā tas ticis darīts pagaidu posmā, Komisija grupētu tikai tās konkrētās tērauda kategorijas, starp kurām ir konstatētas neatbilstības, vai arī tērauda kategorijas pēc to ķīmiskā sastāva, izteiktas tērauda kategoriju sērijās (200., 300. un 400. sērija AISI klasifikācijā). Uzņēmums piedāvāja arī vēl vienu citu metodi, kā 300. sērijā tērauda kategorijas sagrupēt mazākās apakšgrupās. |
| --- | --- |

(37)

Tomēr vēlāk izmeklēšanā uzņēmums apgalvoja, ka tad, ja Komisija nepieņem uzņēmuma sākotnējos datus par tērauda kategorijām, precīzāku rezultātu varētu iegūt, ja tā vietā apvienotu visus PKN, kā tas ticis darīts pagaidu posmā, Komisija grupētu tikai tās konkrētās tērauda kategorijas, starp kurām ir konstatētas neatbilstības, vai arī tērauda kategorijas pēc to ķīmiskā sastāva, izteiktas tērauda kategoriju sērijās (200., 300. un 400. sērija AISI klasifikācijā). Uzņēmums piedāvāja arī vēl vienu citu metodi, kā 300. sērijā tērauda kategorijas sagrupēt mazākās apakšgrupās.

| (38) | Komisija tādējādi pārrēķināja dempinga starpību, pamatojoties uz nerūsējošā tērauda grupām, kuru pamatā ir ķīmiskais sastāvs, izteiktām tērauda kategoriju sērijās (200., 300. un 400. sērija AISI klasifikācijā), ievērojot to pašu metodi, kas aprakstīta 30. apsvērumā. Tērauda kategoriju sērijas ir plaši izmantots, objektīvs un pārbaudāms kritērijs, jo attiecībā uz šo uzņēmumu PKN kodu izmantošana neļauj panākt pilnīgu atbilstību un tāpēc tā nespēj nodrošināt taisnīgu, uz uzticamiem datiem balstītu salīdzinājumu pamatregulas nozīmē. |
| --- | --- |

(38)

Komisija tādējādi pārrēķināja dempinga starpību, pamatojoties uz nerūsējošā tērauda grupām, kuru pamatā ir ķīmiskais sastāvs, izteiktām tērauda kategoriju sērijās (200., 300. un 400. sērija AISI klasifikācijā), ievērojot to pašu metodi, kas aprakstīta 30. apsvērumā. Tērauda kategoriju sērijas ir plaši izmantots, objektīvs un pārbaudāms kritērijs, jo attiecībā uz šo uzņēmumu PKN kodu izmantošana neļauj panākt pilnīgu atbilstību un tāpēc tā nespēj nodrošināt taisnīgu, uz uzticamiem datiem balstītu salīdzinājumu pamatregulas nozīmē.

| (39) | Uzņēmuma iesniegtā papildu informācija tomēr nenodrošināja iespēju rast atbilstību starp datiem pietiekami detalizētā līmenī, kas vajadzīgs izmeklēšanai, tāpēc tiek saglabāts pagaidu secinājums, ka uzņēmuma izsekojamības sistēmas nav pietiekami uzticamas, un galīgajai ražošanas izmaksu noteikšanai un dempinga starpības aprēķiniem tiek piemērots pamatregulas 18. pants, tādējādi pamatojoties uz iepriekšējā apsvērumā minēto pieeju. |
| --- | --- |

(39)

Uzņēmuma iesniegtā papildu informācija tomēr nenodrošināja iespēju rast atbilstību starp datiem pietiekami detalizētā līmenī, kas vajadzīgs izmeklēšanai, tāpēc tiek saglabāts pagaidu secinājums, ka uzņēmuma izsekojamības sistēmas nav pietiekami uzticamas, un galīgajai ražošanas izmaksu noteikšanai un dempinga starpības aprēķiniem tiek piemērots pamatregulas 18. pants, tādējādi pamatojoties uz iepriekšējā apsvērumā minēto pieeju.

| (40) | Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka attiecīgā ražojuma grupēšana tērauda kategorijās nav ļāvusi Komisijai veikt pareizu rentabilitātes pārbaudi, lai katram PKN noteiktu normālo vērtību. |
| --- | --- |

(40)

Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka attiecīgā ražojuma grupēšana tērauda kategorijās nav ļāvusi Komisijai veikt pareizu rentabilitātes pārbaudi, lai katram PKN noteiktu normālo vērtību.

| (41) | Komisija savu analīzi veic līmenī, kas atbilst eksportētāju un Savienības ražotāju iekšējās grāmatvedības sistēmām, un tādējādi ir iespējams pamatot reģistrētās skaitliskās vērtības. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(41)

Komisija savu analīzi veic līmenī, kas atbilst eksportētāju un Savienības ražotāju iekšējās grāmatvedības sistēmām, un tādējādi ir iespējams pamatot reģistrētās skaitliskās vērtības. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.

| (42) | Citas piezīmes netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 37. un 38. apsvērums. |
| --- | --- |

(42)

Citas piezīmes netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 37. un 38. apsvērums.

2.   Normālā vērtība

| (43) | Vienam ražotājam eksportētājam, kuram piemēro pamatregulas 18. pantu, pēc ražošanas izmaksu atkārtotas novērtēšanas tika pārskatīta normālās vērtības noteikšana. Noslēguma posmā ražošanas izmaksas tika noteiktas, pamatojoties uz reģistrētajām ražošanas izmaksām, kurām, izmantojot pamatregulas 2. panta 5. punktā atļauto izmaksu sadales metodi, tika pieskaitītas pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas, ieskaitot finanšu izmaksas. |
| --- | --- |

(43)

Vienam ražotājam eksportētājam, kuram piemēro pamatregulas 18. pantu, pēc ražošanas izmaksu atkārtotas novērtēšanas tika pārskatīta normālās vērtības noteikšana. Noslēguma posmā ražošanas izmaksas tika noteiktas, pamatojoties uz reģistrētajām ražošanas izmaksām, kurām, izmantojot pamatregulas 2. panta 5. punktā atļauto izmaksu sadales metodi, tika pieskaitītas pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas, ieskaitot finanšu izmaksas.

| (44) | Tika konstatēts, ka trim jaunatlasītajiem ražotājiem eksportētājiem un ražotājam eksportētājam, kam tika noteikta individuāla pārbaude, pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū kopumā bijuši reprezentatīvi un tie ir vismaz 5 % no uzņēmuma kopējā eksportam pārdotā apjoma uz Savienību. Tā pati reprezentativitātes pārbaude saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu tika veikta arī par katru ražojuma veidu, ko iekšzemes tirgū pārdevuši jaunatlasītie ražotāji un kas, kā tika konstatēts, ir salīdzināmi ar eksportam uz Savienību pārdotajiem ražojuma veidiem. |
| --- | --- |

(44)

Tika konstatēts, ka trim jaunatlasītajiem ražotājiem eksportētājiem un ražotājam eksportētājam, kam tika noteikta individuāla pārbaude, pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū kopumā bijuši reprezentatīvi un tie ir vismaz 5 % no uzņēmuma kopējā eksportam pārdotā apjoma uz Savienību. Tā pati reprezentativitātes pārbaude saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu tika veikta arī par katru ražojuma veidu, ko iekšzemes tirgū pārdevuši jaunatlasītie ražotāji un kas, kā tika konstatēts, ir salīdzināmi ar eksportam uz Savienību pārdotajiem ražojuma veidiem.

| (45) | Nosakot rentablā pārdošanas apjoma īpatsvaru neatkarīgiem klientiem iekšzemes tirgū IP laikā, Komisija arī pārbaudīja, vai katra jaunatlasītā ražotāja eksportētāja pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū un tā ražotāja eksportētāja pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū, kuram noteikta individuāla pārbaude, var uzskatīt par pārdotu parastās tirdzniecības operācijās saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

(45)

Nosakot rentablā pārdošanas apjoma īpatsvaru neatkarīgiem klientiem iekšzemes tirgū IP laikā, Komisija arī pārbaudīja, vai katra jaunatlasītā ražotāja eksportētāja pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū un tā ražotāja eksportētāja pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū, kuram noteikta individuāla pārbaude, var uzskatīt par pārdotu parastās tirdzniecības operācijās saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu.

| (46) | Attiecībā uz vienu jaunatlasīto ražotāju eksportētāju tika konstatēts, ka uzņēmuma sākotnēji iesniegtais izmaksu sadalījums nav pienācīgs, jo tajās nav ņemts vērā stieples biezums, kas ir svarīgs izmaksu faktors. Vienojoties ar uzņēmumu, izmaksu sadalījuma metode tika koriģēta. |
| --- | --- |

(46)

Attiecībā uz vienu jaunatlasīto ražotāju eksportētāju tika konstatēts, ka uzņēmuma sākotnēji iesniegtais izmaksu sadalījums nav pienācīgs, jo tajās nav ņemts vērā stieples biezums, kas ir svarīgs izmaksu faktors. Vienojoties ar uzņēmumu, izmaksu sadalījuma metode tika koriģēta.

| (47) | Attiecībā uz otru jaunatlasīto ražotāju eksportētāju dempinga starpības noteikšanā tika labota pārrakstīšanās kļūda. Turklāt ražotājs lūdza Komisiju veikt papildu pielāgojumus rentabilitātes pārbaudē un cenu korekcijās. Šīs prasības netika atzītas par pamatotām. |
| --- | --- |

(47)

Attiecībā uz otru jaunatlasīto ražotāju eksportētāju dempinga starpības noteikšanā tika labota pārrakstīšanās kļūda. Turklāt ražotājs lūdza Komisiju veikt papildu pielāgojumus rentabilitātes pārbaudē un cenu korekcijās. Šīs prasības netika atzītas par pamatotām.

| (48) | Attiecībā uz ražotāju eksportētāju, kam tika noteikta individuāla pārbaude, tika labota pārrakstīšanās kļūda aprēķinos. Tas pats ražotājs eksportētājs iesniedza vēl citus apgalvojumus par to, kā Komisija noteikusi pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu apmēru un iekšzemes transporta izmaksas, un pieprasīja tās koriģēt, ņemot vērā attiecīgā ražojuma fizikālās atšķirības iekšzemes tirgū un eksporta tirgos. Ražotāja eksportētāja pieprasītās korekcijas tika noraidītas, jo aprēķini tika balstīti uz uzņēmuma iesniegto izmaksu datiem, kas bija pārbaudīti pārbaudes apmeklējumā, un apgalvojums par fiziskajām atšķirībām nebija pamatots. |
| --- | --- |

(48)

Attiecībā uz ražotāju eksportētāju, kam tika noteikta individuāla pārbaude, tika labota pārrakstīšanās kļūda aprēķinos. Tas pats ražotājs eksportētājs iesniedza vēl citus apgalvojumus par to, kā Komisija noteikusi pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu apmēru un iekšzemes transporta izmaksas, un pieprasīja tās koriģēt, ņemot vērā attiecīgā ražojuma fizikālās atšķirības iekšzemes tirgū un eksporta tirgos. Ražotāja eksportētāja pieprasītās korekcijas tika noraidītas, jo aprēķini tika balstīti uz uzņēmuma iesniegto izmaksu datiem, kas bija pārbaudīti pārbaudes apmeklējumā, un apgalvojums par fiziskajām atšķirībām nebija pamatots.

| (49) | Tādējādi tiek apstiprināta normālās vērtības noteikšanas metodoloģija, kas aprakstīta pagaidu regulas 39. līdz 48. apsvērumā un tika piemērota trim jaunatlasītajiem ražotājiem eksportētājiem un ražotājam eksportētājam, kam tika noteikta individuāla pārbaude. |
| --- | --- |

(49)

Tādējādi tiek apstiprināta normālās vērtības noteikšanas metodoloģija, kas aprakstīta pagaidu regulas 39. līdz 48. apsvērumā un tika piemērota trim jaunatlasītajiem ražotājiem eksportētājiem un ražotājam eksportētājam, kam tika noteikta individuāla pārbaude.

3.   Eksporta cena

| (50) | Attiecībā uz vienu ražotāju eksportētāju pēc tā pieprasījuma tika labotas dažas pārrakstīšanās kļūdas, kas bija saistītas ar to, ka dempinga aprēķinos dažos gadījumos izmantots nepareizs valūtas maiņas kurss un kļūdas pēc iekļauta pārdošana grupas iekšienē. |
| --- | --- |

(50)

Attiecībā uz vienu ražotāju eksportētāju pēc tā pieprasījuma tika labotas dažas pārrakstīšanās kļūdas, kas bija saistītas ar to, ka dempinga aprēķinos dažos gadījumos izmantots nepareizs valūtas maiņas kurss un kļūdas pēc iekļauta pārdošana grupas iekšienē.

| (51) | Attiecībā uz otro ražotāju eksportētāju dempinga aprēķinos tika ņemta vērā pārdošana ar saistīta Savienības uzņēmuma starpniecību. |
| --- | --- |

(51)

Attiecībā uz otro ražotāju eksportētāju dempinga aprēķinos tika ņemta vērā pārdošana ar saistīta Savienības uzņēmuma starpniecību.

| (52) | Viens jaunatlasītais ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka tā ieguvumi no DEPB un DDS subsīdiju shēmām bija jāpieskaita pie eksporta cenām. |
| --- | --- |

(52)

Viens jaunatlasītais ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka tā ieguvumi no DEPB un DDS subsīdiju shēmām bija jāpieskaita pie eksporta cenām.

| (53) | Cits jaunatlasītais ražotājs eksportētājs ziņoja, ka guvis labumu no DDS subsīdiju shēmas negatīvu cenu korekciju veidā, tādējādi mākslīgi paaugstinot eksporta cenas. |
| --- | --- |

(53)

Cits jaunatlasītais ražotājs eksportētājs ziņoja, ka guvis labumu no DDS subsīdiju shēmas negatīvu cenu korekciju veidā, tādējādi mākslīgi paaugstinot eksporta cenas.

| (54) | Komisija analizēja abu uzņēmumu cenu politiku Savienības tirgū un izdarīja konstatējumus, piemērojot pamatregulas 2. panta 8. punktu, tāpēc tālāki pielāgojumi nav vajadzīgi. Tāpēc pirmā uzņēmuma apgalvojums tika noraidīts un otrā uzņēmuma ziņotās korekcijas netika ņemtas vērā. |
| --- | --- |

(54)

Komisija analizēja abu uzņēmumu cenu politiku Savienības tirgū un izdarīja konstatējumus, piemērojot pamatregulas 2. panta 8. punktu, tāpēc tālāki pielāgojumi nav vajadzīgi. Tāpēc pirmā uzņēmuma apgalvojums tika noraidīts un otrā uzņēmuma ziņotās korekcijas netika ņemtas vērā.

| (55) | Viens jaunatlasītais ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka tā eksporta cenas būtu jākoriģē uz augšu, lai saskaņotu tās ar cenām iekšzemes tirgū, jo pārdošana iekšzemes tirgū notikusi ar pašu zīmolu, piesaistot augstākas cenas. Uzņēmums tomēr nevarēja pamatot to, ka rēķini, par ko bija apgalvojums, patiešām attiektos uz pārdošanu ar pašu zīmolu, tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(55)

Viens jaunatlasītais ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka tā eksporta cenas būtu jākoriģē uz augšu, lai saskaņotu tās ar cenām iekšzemes tirgū, jo pārdošana iekšzemes tirgū notikusi ar pašu zīmolu, piesaistot augstākas cenas. Uzņēmums tomēr nevarēja pamatot to, ka rēķini, par ko bija apgalvojums, patiešām attiektos uz pārdošanu ar pašu zīmolu, tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

| (56) | Citas piezīmes netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 50. līdz 52. apsvērums. |
| --- | --- |

(56)

Citas piezīmes netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 50. līdz 52. apsvērums.

4.   Salīdzinājums

| (57) | Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka, ņemot vērā to, ka ražošanas izmaksu noteikšanā nav izmantoti PKN, arī pret eksporta cenām būtu jāieņem šāda attieksme un salīdzināšanai ar normālo vērtību būtu bijusi jāizmanto viena un tā pati eksporta cena. |
| --- | --- |

(57)

Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka, ņemot vērā to, ka ražošanas izmaksu noteikšanā nav izmantoti PKN, arī pret eksporta cenām būtu jāieņem šāda attieksme un salīdzināšanai ar normālo vērtību būtu bijusi jāizmanto viena un tā pati eksporta cena.

| (58) | Komisija izmeklēšanā centās iegūt izmaksu un eksporta cenu datus uz PKN pamata, taču nesaņēma no attiecīgā uzņēmuma atbilstības noteikšanai vajadzīgo informāciju, kas būtu ļāvusi noteikt uzticamu informāciju par ražošanas izmaksām uz PKN pamata. Tomēr izmeklēšanā tika atklāts, ka ar PKN reģistrēto eksporta cenu līmeņos nav nepilnību, tāpēc, lai noteiktu faktiskās eksporta cenas, nebūtu atbilstīgi piemērot pamatregulas 18. pantu. Komisija uzskata, ka izmeklēšanas standartiem, kam jānodrošina taisnīgs salīdzinājums, neatbilst ziņoto cenu detalizācijas pakāpes samazināšana, tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(58)

Komisija izmeklēšanā centās iegūt izmaksu un eksporta cenu datus uz PKN pamata, taču nesaņēma no attiecīgā uzņēmuma atbilstības noteikšanai vajadzīgo informāciju, kas būtu ļāvusi noteikt uzticamu informāciju par ražošanas izmaksām uz PKN pamata. Tomēr izmeklēšanā tika atklāts, ka ar PKN reģistrēto eksporta cenu līmeņos nav nepilnību, tāpēc, lai noteiktu faktiskās eksporta cenas, nebūtu atbilstīgi piemērot pamatregulas 18. pantu. Komisija uzskata, ka izmeklēšanas standartiem, kam jānodrošina taisnīgs salīdzinājums, neatbilst ziņoto cenu detalizācijas pakāpes samazināšana, tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

| (59) | Citas piezīmes netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 53. līdz 55. apsvērums. |
| --- | --- |

(59)

Citas piezīmes netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 53. līdz 55. apsvērums.

5.   Dempinga starpības

| (60) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu katra atlasītā uzņēmuma līdzīgajam ražojumam noteiktā vidējā svērtā normālā vērtība tika salīdzināta ar attiecīgā ražojuma vidējo svērto eksporta cenu. |
| --- | --- |

(60)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu katra atlasītā uzņēmuma līdzīgajam ražojumam noteiktā vidējā svērtā normālā vērtība tika salīdzināta ar attiecīgā ražojuma vidējo svērto eksporta cenu.

| (61) | Diviem no trim sākotnēji atlasītajiem ražotājiem tika piemērots pamatregulas 18. pants, tāpēc saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punktu to ražotāju eksportētāju dempinga starpība, kuri sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, tika noteikta, pamatojoties uz vidējo dempinga starpību, kas noteikta vienam sākotnēji atlasītajam ražotājam eksportētājam, kuram 18. pants vairs netika piemērots, un diviem jaunatlasītiem uzņēmumiem, kuru dempinga starpība nav de minimis. Tādējādi dempinga starpība uzņēmumiem, kas sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, tika aprēķināta 8,4 % apmērā. |
| --- | --- |

(61)

Diviem no trim sākotnēji atlasītajiem ražotājiem tika piemērots pamatregulas 18. pants, tāpēc saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punktu to ražotāju eksportētāju dempinga starpība, kuri sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, tika noteikta, pamatojoties uz vidējo dempinga starpību, kas noteikta vienam sākotnēji atlasītajam ražotājam eksportētājam, kuram 18. pants vairs netika piemērots, un diviem jaunatlasītiem uzņēmumiem, kuru dempinga starpība nav de minimis. Tādējādi dempinga starpība uzņēmumiem, kas sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, tika aprēķināta 8,4 % apmērā.

| (62) | Attiecībā uz visiem pārējiem attiecīgās valsts ražotājiem eksportētājiem Komisija vispirms noteica sadarbības līmeni. Tādēļ tika salīdzināts kopējais eksporta apjoms, kas bija norādīts atbildēs uz atlases jautājumiem, un attiecīgās valsts izcelsmes importa kopējais apjoms, kurš iegūts no Eurostat importa statistikas. Sadarbības līmenis bija augsts, tāpēc atlikusī dempinga starpība tika noteikta visaugstākās dempinga starpības līmenī, kas noteikts atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem. Pamatojoties uz to, valsts mēroga dempinga līmenis tika noteikts 16,2 % apmērā. |
| --- | --- |

(62)

Attiecībā uz visiem pārējiem attiecīgās valsts ražotājiem eksportētājiem Komisija vispirms noteica sadarbības līmeni. Tādēļ tika salīdzināts kopējais eksporta apjoms, kas bija norādīts atbildēs uz atlases jautājumiem, un attiecīgās valsts izcelsmes importa kopējais apjoms, kurš iegūts no Eurostat importa statistikas. Sadarbības līmenis bija augsts, tāpēc atlikusī dempinga starpība tika noteikta visaugstākās dempinga starpības līmenī, kas noteikts atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem. Pamatojoties uz to, valsts mēroga dempinga līmenis tika noteikts 16,2 % apmērā.

| (63) | Ņemot to vērā, vidējā svērtā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šāda:






  Uzņēmums | Galīgā dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| GARG Inox | 11,8 % |
| KEI Industries | 7,7 % |
| Macro Bars and Wires | 0,0 % |
| Nevatia Steel & Alloys | 4,1 % |
| Raajratna Metal Industries | 16,2 % |
| Venus Group | 11,6 % |
| Viraj Profiles | 6,8 % |
| Izlasē neiekļautie uzņēmumi, kas sadarbojās | 8,4 % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 16,2 % |

(63)

Ņemot to vērā, vidējā svērtā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šāda:

Uzņēmums

Galīgā dempinga starpība

GARG Inox

11,8 %

KEI Industries

7,7 %

Macro Bars and Wires

0,0 %

Nevatia Steel & Alloys

4,1 %

Raajratna Metal Industries

16,2 %

Venus Group

11,6 %

Viraj Profiles

6,8 %

Izlasē neiekļautie uzņēmumi, kas sadarbojās

8,4 %

Visi pārējie uzņēmumi

16,2 %

D.   SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARE

1.   Savienības ražošanas nozare

| (64) | Daži lietotāji apšaubīja Savienības ražotāju skaitu, kas minēts pagaidu regulas 63. apsvērumā. Tie apgalvoja, ka ražotāju skaits ir nepareizi noteikts un ka faktiski ražotāju skaits Savienības tirgū ir mazāks. |
| --- | --- |

(64)

Daži lietotāji apšaubīja Savienības ražotāju skaitu, kas minēts pagaidu regulas 63. apsvērumā. Tie apgalvoja, ka ražotāju skaits ir nepareizi noteikts un ka faktiski ražotāju skaits Savienības tirgū ir mazāks.

| (65) | Komisija norāda, ka iepriekšminētais apgalvojums netika pamatots ar pierādījumiem. Reprezentativitātes pārbaudēs un izmeklēšanā Komisija pārbaudīja virkni sūdzībā norādīto Savienības ražotāju. Šajā sakarā Komisija sazinājās ar visiem 27 zināmajiem Savienības ražotājiem. Izmeklēšanā tika apstiprināts, ka IP laikā Savienībā 27 Savienības ražotāji ražoja līdzīgo ražojumu. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts un tiek apstiprināts pagaidu regulas 63. apsvērums. |
| --- | --- |

(65)

Komisija norāda, ka iepriekšminētais apgalvojums netika pamatots ar pierādījumiem. Reprezentativitātes pārbaudēs un izmeklēšanā Komisija pārbaudīja virkni sūdzībā norādīto Savienības ražotāju. Šajā sakarā Komisija sazinājās ar visiem 27 zināmajiem Savienības ražotājiem. Izmeklēšanā tika apstiprināts, ka IP laikā Savienībā 27 Savienības ražotāji ražoja līdzīgo ražojumu. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts un tiek apstiprināts pagaidu regulas 63. apsvērums.

2.   Savienības ražošanas apjoms un Savienības ražotāju atlase

| (66) | Piezīmes netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 64. līdz 67. apsvērums. |
| --- | --- |

(66)

Piezīmes netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 64. līdz 67. apsvērums.

E.   KAITĒJUMS

1.   Patēriņš Savienībā

| (67) | Daži lietotāji apgalvoja, ka kaitējuma analīzē nevajadzēja ņemt vērā datus par 2009. gadu, jo minētā gada finanšu krīzei bija kropļojoša ietekme jo īpaši uz Savienības patēriņu. Tomēr pat tad, ja 2009. gadu analīzē neņemtu vērā, joprojām būtu vērojama patēriņa tendence pieaugt (+ 5 %), kas liecina, ka situācija tirgū uzlabojusies. Turklāt finanšu krīzes negatīvā ietekme ir atzīta pagaidu regulas 68. apsvērumā. Citas piezīmes netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 68. apsvērums. |
| --- | --- |

(67)

Daži lietotāji apgalvoja, ka kaitējuma analīzē nevajadzēja ņemt vērā datus par 2009. gadu, jo minētā gada finanšu krīzei bija kropļojoša ietekme jo īpaši uz Savienības patēriņu. Tomēr pat tad, ja 2009. gadu analīzē neņemtu vērā, joprojām būtu vērojama patēriņa tendence pieaugt (+ 5 %), kas liecina, ka situācija tirgū uzlabojusies. Turklāt finanšu krīzes negatīvā ietekme ir atzīta pagaidu regulas 68. apsvērumā. Citas piezīmes netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 68. apsvērums.

2.   Imports Savienībā no attiecīgās valsts

| (68) | Dempinga starpība, ko noteica attiecībā uz Macro Bars and Wires, ir zem pamatregulas 9. panta 3. punktā paredzētā de minimis sliekšņa. Tāpēc tiek uzskatīts, ka šis ražotājs eksportētājs izmeklēšanas periodā nav īstenojis dempingu pamatregulas 1. panta 2. punkta nozīmē. Rezultātā tā importa apjoms tika izslēgts no tā provizoriskā apjoma, kas par dempinga cenām importēts no attiecīgās valsts. Viens ražotājs eksportētājs, proti, Venus group, apgalvoja, ka daži darījumi kļūdaini ir uzskaitīti divreiz. Komisija piekrita šim ražotājam eksportētājam un koriģēja kopējo importa apjomu, šos darījumus izslēdzot. |
| --- | --- |

(68)

Dempinga starpība, ko noteica attiecībā uz Macro Bars and Wires, ir zem pamatregulas 9. panta 3. punktā paredzētā de minimis sliekšņa. Tāpēc tiek uzskatīts, ka šis ražotājs eksportētājs izmeklēšanas periodā nav īstenojis dempingu pamatregulas 1. panta 2. punkta nozīmē. Rezultātā tā importa apjoms tika izslēgts no tā provizoriskā apjoma, kas par dempinga cenām importēts no attiecīgās valsts. Viens ražotājs eksportētājs, proti, Venus group, apgalvoja, ka daži darījumi kļūdaini ir uzskaitīti divreiz. Komisija piekrita šim ražotājam eksportētājam un koriģēja kopējo importa apjomu, šos darījumus izslēdzot.

| (69) | Atbilstīgi tika pārskatīti importa par dempinga cenām apjomi, tirgus daļa un vidējā cena. |
| --- | --- |

(69)

Atbilstīgi tika pārskatīti importa par dempinga cenām apjomi, tirgus daļa un vidējā cena.

| (70) | Importa par dempinga cenām apjoms un tirgus daļa: | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apjoms | 15 826 | 27 291 | 34 494 | 33 252 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 172 | 218 | 210 |
| Tirgus daļa | 12,0 % | 14,6 % | 17,6 % | 16,9 % |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 121 | 146 | 140 |
| Avots: Eurostat un atbildes uz anketas jautājumiem. |

(70)

Importa par dempinga cenām apjoms un tirgus daļa:

2009

2010

2011

IP

Apjoms

15 826

27 291

34 494

33 252

Indekss (2009. gads = 100)

100

172

218

210

Tirgus daļa

12,0 %

14,6 %

17,6 %

16,9 %

Indekss (2009. gads = 100)

100

121

146

140

Avots: Eurostat un atbildes uz anketas jautājumiem.

| (71) | IP laikā Macro Bars and Wires eksportēja nelielus attiecīgā ražojuma apjomus un arī iepriekš minētie Venus group darījumi attiecās uz nelieliem apjomiem, tāpēc šo importa apjomu atskaitīšana no attiecīgās valsts izcelsmes importa par dempinga cenām kopējā apjoma nerada būtiskas izmaiņas tendencēs, kā aprakstīts pagaidu regulas 69. un 71. apsvērumā. Tādējādi minētie pagaidu regulas apsvērumi tiek apstiprināti. |
| --- | --- |

(71)

IP laikā Macro Bars and Wires eksportēja nelielus attiecīgā ražojuma apjomus un arī iepriekš minētie Venus group darījumi attiecās uz nelieliem apjomiem, tāpēc šo importa apjomu atskaitīšana no attiecīgās valsts izcelsmes importa par dempinga cenām kopējā apjoma nerada būtiskas izmaiņas tendencēs, kā aprakstīts pagaidu regulas 69. un 71. apsvērumā. Tādējādi minētie pagaidu regulas apsvērumi tiek apstiprināti.

| (72) | Importa par dempinga cenām vidējā cena: | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā cena | 2 380 | 2 811 | 3 259 | 3 207 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 118 | 137 | 135 |
| Avots: Eurostat un atbildes uz anketas jautājumiem. |

(72)

Importa par dempinga cenām vidējā cena:

2009

2010

2011

IP

Vidējā cena

2 380

2 811

3 259

3 207

Indekss (2009. gads = 100)

100

118

137

135

Avots: Eurostat un atbildes uz anketas jautājumiem.

| (73) | Importa par dempinga cenām apjoma korekcijas rezultātā nav ievērojami mainījušās vidējās cenas importam par dempinga cenām no Indijas vai aprēķinātās cenu samazinājuma starpības. Vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība ir 15 %, kas apstiprina pagaidu regulā konstatēto. |
| --- | --- |

(73)

Importa par dempinga cenām apjoma korekcijas rezultātā nav ievērojami mainījušās vidējās cenas importam par dempinga cenām no Indijas vai aprēķinātās cenu samazinājuma starpības. Vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība ir 15 %, kas apstiprina pagaidu regulā konstatēto.

| (74) | Kāds Indijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka pārdošanas cenas Savienībā šķiet ļoti nereālistiskas un izkropļotas. Tomēr tiek uzsvērts, ka cenas, kas izmantotas samazinājuma aprēķinos, tika noteiktas, izmeklēšanā uz vietas pie atlasītajiem Savienības ražotājiem vācot un pārbaudot informāciju. |
| --- | --- |

(74)

Kāds Indijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka pārdošanas cenas Savienībā šķiet ļoti nereālistiskas un izkropļotas. Tomēr tiek uzsvērts, ka cenas, kas izmantotas samazinājuma aprēķinos, tika noteiktas, izmeklēšanā uz vietas pie atlasītajiem Savienības ražotājiem vācot un pārbaudot informāciju.

| (75) | Tiek apstiprināti pagaidu regulas 75. līdz 77. apsvērumā aprakstītie konstatējumi. |
| --- | --- |

(75)

Tiek apstiprināti pagaidu regulas 75. līdz 77. apsvērumā aprakstītie konstatējumi.

3.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

| (76) | Dažas personas apgalvoja, ka pasaules ekonomikas krīzes apstākļos Savienības ražošanas nozares gūtie rezultāti būtu jāuzskata par pietiekami pozitīviem un ka, izņemot vienu kaitējuma rādītāju, proti, tirgus daļu, visi pārējie rādītāji neliecina par kaitējumu. |
| --- | --- |

(76)

Dažas personas apgalvoja, ka pasaules ekonomikas krīzes apstākļos Savienības ražošanas nozares gūtie rezultāti būtu jāuzskata par pietiekami pozitīviem un ka, izņemot vienu kaitējuma rādītāju, proti, tirgus daļu, visi pārējie rādītāji neliecina par kaitējumu.

| (77) | Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares vidējā pārdošanas cena palielinājusies par apmēram 34 %, kas ir ievērojami vairāk nekā tās ražošanas izmaksu palielinājums par 13 % tajā pašā laikposmā. Šajā sakarā ir jānorāda, ka attiecīgā laikposma sākumā, proti, 2009. gadā, Savienības ražošanas nozares pārdošanas cena bija zemāka par ražošanas izmaksām un tikai no 2011. gada tā sāka pārdošanu par cenu, kas pārsniedza ražošanas izmaksas. |
| --- | --- |

(77)

Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares vidējā pārdošanas cena palielinājusies par apmēram 34 %, kas ir ievērojami vairāk nekā tās ražošanas izmaksu palielinājums par 13 % tajā pašā laikposmā. Šajā sakarā ir jānorāda, ka attiecīgā laikposma sākumā, proti, 2009. gadā, Savienības ražošanas nozares pārdošanas cena bija zemāka par ražošanas izmaksām un tikai no 2011. gada tā sāka pārdošanu par cenu, kas pārsniedza ražošanas izmaksas.

| (78) | Izmeklēšanā tika atklāts, ka, lai gan daži kaitējuma rādītāji (piemēram, ražošanas apjomi un jaudas izmantojums) uzrādīja pozitīvu tendenci vai palikuši nemainīgi (piemēram, nodarbinātība), vairāki citi rādītāji, kas saistīti ar Savienības ražošanas nozares finansiālo stāvokli, proti, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem, attiecīgajā laikposmā nebija apmierinoši. 2010. gadā ieguldījumu rādītājs uzlabojās, bet 2011. gadā un IP tas samazinājās zem 2009. gada rādītāja. Ienākums no ieguldījumiem laikposmā no 2009. gada līdz 2011. gadam tiešām palielinājās, sasniedzot 6,7 %, bet IP laikā tas atkal samazinājās līdz 0,8 %. Tāpat arī rādītāji, kas attiecas uz rentabilitāti un naudas plūsmu, līdz 2011. gadam uzlabojās un IP laikā sāka pasliktināties. Tāpēc var secināt, ka situācija Savienības ražošanas nozarē pēc 2009. gada sāka uzlaboties, bet tās atlabšanu palēnināja imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts. |
| --- | --- |

(78)

Izmeklēšanā tika atklāts, ka, lai gan daži kaitējuma rādītāji (piemēram, ražošanas apjomi un jaudas izmantojums) uzrādīja pozitīvu tendenci vai palikuši nemainīgi (piemēram, nodarbinātība), vairāki citi rādītāji, kas saistīti ar Savienības ražošanas nozares finansiālo stāvokli, proti, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem, attiecīgajā laikposmā nebija apmierinoši. 2010. gadā ieguldījumu rādītājs uzlabojās, bet 2011. gadā un IP tas samazinājās zem 2009. gada rādītāja. Ienākums no ieguldījumiem laikposmā no 2009. gada līdz 2011. gadam tiešām palielinājās, sasniedzot 6,7 %, bet IP laikā tas atkal samazinājās līdz 0,8 %. Tāpat arī rādītāji, kas attiecas uz rentabilitāti un naudas plūsmu, līdz 2011. gadam uzlabojās un IP laikā sāka pasliktināties. Tāpēc var secināt, ka situācija Savienības ražošanas nozarē pēc 2009. gada sāka uzlaboties, bet tās atlabšanu palēnināja imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts.

| (79) | Pēc vienas ieinteresētās personas pieprasījuma tiek apstiprināts, ka pagaidu regulas 100. apsvērumā konstatētais krājumu apmērs attiecas uz atlasīto Savienības uzņēmumu darbību. |
| --- | --- |

(79)

Pēc vienas ieinteresētās personas pieprasījuma tiek apstiprināts, ka pagaidu regulas 100. apsvērumā konstatētais krājumu apmērs attiecas uz atlasīto Savienības uzņēmumu darbību.

| (80) | Savienības ražošanas nozare apgalvoja, ka pagaidu posmā noteiktais mērķa peļņas procents 5 % apmērā ir pārāk mazs. Persona savu apgalvojumu nebija pietiekami pamatojusi. Pagaidu regulas 95. apsvērumā ir paskaidroti iemesli šāda mērķa peļņas procenta izvēlei, un izmeklēšanā netika atklāti citi iemesli, lai to mainītu. Tāpēc galīgo konstatējumu izdarīšanai tiek saglabāta mērķa peļņa 5 % apmērā. |
| --- | --- |

(80)

Savienības ražošanas nozare apgalvoja, ka pagaidu posmā noteiktais mērķa peļņas procents 5 % apmērā ir pārāk mazs. Persona savu apgalvojumu nebija pietiekami pamatojusi. Pagaidu regulas 95. apsvērumā ir paskaidroti iemesli šāda mērķa peļņas procenta izvēlei, un izmeklēšanā netika atklāti citi iemesli, lai to mainītu. Tāpēc galīgo konstatējumu izdarīšanai tiek saglabāta mērķa peļņa 5 % apmērā.

| (81) | Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares grūtības lielā mērā ir saistītas ar strukturālām problēmām un ka tāpēc mērķa peļņas procents 5 % apmērā ir nereālistisks. |
| --- | --- |

(81)

Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares grūtības lielā mērā ir saistītas ar strukturālām problēmām un ka tāpēc mērķa peļņas procents 5 % apmērā ir nereālistisks.

| (82) | Tiek atgādināts, ka saskaņā ar judikatūru (8) iestādēm ir jānosaka peļņas procents, ko Kopienas ražošanas nozare varētu pamatoti gūt normālas konkurences apstākļos, ja nebūtu importa par dempinga cenām. 2007. gadā peļņas norma bija 3,7 %; no 2008. gada finanšu un ekonomiskās krīzes dēļ tā kļuva negatīva. Sūdzībā apgalvots un izmeklēšanā konstatēts, ka imports par dempinga cenām sāka ienākt Savienības tirgū 2007. gadā, importa apjomam palielinoties no 17 727 tonnām 2006. gadā līdz 24 811 tonnām. Tāpēc nebija iespējams noteikt mērķa peļņas normu, pamatojoties uz peļņu, ar ko pamatoti varētu rēķināties Savienības līdzīgā ražojuma ražotāji. Tādējādi, kā norādīts pagaidu regulas 95. apsvērumā, Komisija uzskatīja, ka ir derīgi izmantot peļņas normu 5 % apmērā, pamatojoties uz faktisko peļņu, kas fiksēta citos tērauda rūpniecības segmentos, kuriem nekaitē imports par dempinga cenām un subsidēts imports, kā tas tika darīts citās nesen veiktās izmeklēšanās, kas attiecās uz līdzīgu ražojumu tajā pašā nozarē (9). Turklāt būtu jānorāda, ka 3,7 % peļņas norma, kas fiksēta 2007. gadā, katrā ziņā tiek uzskatīta par mazu, jo bija un pieauga imports par dempinga cenām. Tāpēc galīgo konstatējumu izdarīšanai tiek saglabāta mērķa peļņa 5 % apmērā. |
| --- | --- |

(82)

Tiek atgādināts, ka saskaņā ar judikatūru (8) iestādēm ir jānosaka peļņas procents, ko Kopienas ražošanas nozare varētu pamatoti gūt normālas konkurences apstākļos, ja nebūtu importa par dempinga cenām. 2007. gadā peļņas norma bija 3,7 %; no 2008. gada finanšu un ekonomiskās krīzes dēļ tā kļuva negatīva. Sūdzībā apgalvots un izmeklēšanā konstatēts, ka imports par dempinga cenām sāka ienākt Savienības tirgū 2007. gadā, importa apjomam palielinoties no 17 727 tonnām 2006. gadā līdz 24 811 tonnām. Tāpēc nebija iespējams noteikt mērķa peļņas normu, pamatojoties uz peļņu, ar ko pamatoti varētu rēķināties Savienības līdzīgā ražojuma ražotāji. Tādējādi, kā norādīts pagaidu regulas 95. apsvērumā, Komisija uzskatīja, ka ir derīgi izmantot peļņas normu 5 % apmērā, pamatojoties uz faktisko peļņu, kas fiksēta citos tērauda rūpniecības segmentos, kuriem nekaitē imports par dempinga cenām un subsidēts imports, kā tas tika darīts citās nesen veiktās izmeklēšanās, kas attiecās uz līdzīgu ražojumu tajā pašā nozarē (9). Turklāt būtu jānorāda, ka 3,7 % peļņas norma, kas fiksēta 2007. gadā, katrā ziņā tiek uzskatīta par mazu, jo bija un pieauga imports par dempinga cenām. Tāpēc galīgo konstatējumu izdarīšanai tiek saglabāta mērķa peļņa 5 % apmērā.

4.   Secinājums par kaitējumu

| (83) | Komisija tāpēc secina, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. Citas piezīmes netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 78. līdz 105. apsvērums. |
| --- | --- |

(83)

Komisija tāpēc secina, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. Citas piezīmes netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 78. līdz 105. apsvērums.

F.   CĒLOŅSAKARĪBA

1.   Importa par dempinga cenām radītā ietekme

| (84) | Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka pagaidu regulā ir ignorēts tas, ka Savienības ražošanas nozare kopš 2009. gada spējusi gūt labumu no patēriņa pieauguma un ka Komisija nevar uzskatīt, ka Savienības ražošanas nozare spēs saglabāt savu tirgus daļu uz visiem laikiem. |
| --- | --- |

(84)

Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka pagaidu regulā ir ignorēts tas, ka Savienības ražošanas nozare kopš 2009. gada spējusi gūt labumu no patēriņa pieauguma un ka Komisija nevar uzskatīt, ka Savienības ražošanas nozare spēs saglabāt savu tirgus daļu uz visiem laikiem.

| (85) | Atbildot uz šiem argumentiem, jānorāda izmeklēšanā atklātais fakts, ka Indijas izcelsmes importa par dempinga cenām tirgus daļa pieauga ātrāk nekā patēriņš Savienības tirgū. Indijas importa par dempinga cenām apjoms pieauga par 110 %, bet patēriņš tajā pašā laikposmā palielinājās par 50 %. Turklāt izmeklēšanā arī atklājās, ka Indijas izcelsmes importa vidējā cena pastāvīgi bijusi zemāka par Savienības ražošanas nozares vidējo cenu tajā pašā laikposmā un IP laikā tā bijusi par 15 % zemāka nekā Savienības ražošanas nozares vidējā cena. Tādējādi, lai gan Savienības ražošanas nozare zināmā mērā tiešām ir guvusi labumu no pieaugošā patēriņa un varēja arī palielināt pārdošanas apjomu par 40 %, tā nevarēja saglabāt savu tirgus daļu, kā tas būtu gaidāms tirgus apstākļu uzlabošanās un Savienības ražošanas nozares brīvās ražošanas jaudas dēļ. |
| --- | --- |

(85)

Atbildot uz šiem argumentiem, jānorāda izmeklēšanā atklātais fakts, ka Indijas izcelsmes importa par dempinga cenām tirgus daļa pieauga ātrāk nekā patēriņš Savienības tirgū. Indijas importa par dempinga cenām apjoms pieauga par 110 %, bet patēriņš tajā pašā laikposmā palielinājās par 50 %. Turklāt izmeklēšanā arī atklājās, ka Indijas izcelsmes importa vidējā cena pastāvīgi bijusi zemāka par Savienības ražošanas nozares vidējo cenu tajā pašā laikposmā un IP laikā tā bijusi par 15 % zemāka nekā Savienības ražošanas nozares vidējā cena. Tādējādi, lai gan Savienības ražošanas nozare zināmā mērā tiešām ir guvusi labumu no pieaugošā patēriņa un varēja arī palielināt pārdošanas apjomu par 40 %, tā nevarēja saglabāt savu tirgus daļu, kā tas būtu gaidāms tirgus apstākļu uzlabošanās un Savienības ražošanas nozares brīvās ražošanas jaudas dēļ.

2.   Citu faktoru ietekme

2.1.   Imports, kas nenotika par dempinga cenām

| (86) | Attiecīgajā periodā tā importa dinamika, kas nenotika par dempinga cenām, un šā importa cenas ir salīdzināmas ar importa par dempinga cenām un šo cenu dinamiku. Turklāt cenas importam par dempinga cenām bija lielākoties tajā pašā līmenī kā importam, kas nenotika par dempinga cenām, cenas importam, kas nenotika par dempinga cenām, bija vidēji par 0,4 % zemākas. Turklāt tā importa apjoms, kas nenotika par dempinga cenām, ir mazāk nekā 6 % no kopējā attiecīgās valsts izcelsmes importa apjoma, un tā tirgus daļa mazliet pārsniedz vienu procentu. Tāpēc Komisija uzskata, ka kaitējums, ko izraisījis attiecīgās valsts izcelsmes imports, kas nenotika par dempinga cenām, neizjauc cēloņsakarību starp attiecīgās valsts izcelsmes importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei IP laikā nodarīto būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(86)

Attiecīgajā periodā tā importa dinamika, kas nenotika par dempinga cenām, un šā importa cenas ir salīdzināmas ar importa par dempinga cenām un šo cenu dinamiku. Turklāt cenas importam par dempinga cenām bija lielākoties tajā pašā līmenī kā importam, kas nenotika par dempinga cenām, cenas importam, kas nenotika par dempinga cenām, bija vidēji par 0,4 % zemākas. Turklāt tā importa apjoms, kas nenotika par dempinga cenām, ir mazāk nekā 6 % no kopējā attiecīgās valsts izcelsmes importa apjoma, un tā tirgus daļa mazliet pārsniedz vienu procentu. Tāpēc Komisija uzskata, ka kaitējums, ko izraisījis attiecīgās valsts izcelsmes imports, kas nenotika par dempinga cenām, neizjauc cēloņsakarību starp attiecīgās valsts izcelsmes importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei IP laikā nodarīto būtisko kaitējumu.

2.2.   Imports no trešām valstīm

| (87) | Divi Indijas ražotāji eksportētāji un Indijas valdība atkārtoti apgalvoja, ka izmeklēšanā būtu jāiekļauj Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nerūsējošā tērauda stiepļu imports un ka importa no Ķīnas Tautas Republikas ietekme uz Savienības tirgu un Savienības ražošanas nozari ir novērtēta par zemu. |
| --- | --- |

(87)

Divi Indijas ražotāji eksportētāji un Indijas valdība atkārtoti apgalvoja, ka izmeklēšanā būtu jāiekļauj Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nerūsējošā tērauda stiepļu imports un ka importa no Ķīnas Tautas Republikas ietekme uz Savienības tirgu un Savienības ražošanas nozari ir novērtēta par zemu.

| (88) | Kā minēts pagaidu regulas 115. apsvērumā, procedūras sākumposmā un līdz šim nav gūti tādi pierādījumi par Savienības ražošanas nozarei kaitējumu izraisošu dempingu, kuri pamatotu antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz importu, kā izcelsme ir iepriekš minētajā Ķīnas Tautas Republikā. Tāpēc apgalvojums, ka Ķīnas Tautas Republiku būtu vajadzējis iekļaut izmeklēšanas jomā, tiek noraidīts, jo nav pamatots. |
| --- | --- |

(88)

Kā minēts pagaidu regulas 115. apsvērumā, procedūras sākumposmā un līdz šim nav gūti tādi pierādījumi par Savienības ražošanas nozarei kaitējumu izraisošu dempingu, kuri pamatotu antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz importu, kā izcelsme ir iepriekš minētajā Ķīnas Tautas Republikā. Tāpēc apgalvojums, ka Ķīnas Tautas Republiku būtu vajadzējis iekļaut izmeklēšanas jomā, tiek noraidīts, jo nav pamatots.

| (89) | Tomēr importam no Ķīnas Tautas Republikas attiecīgajā periodā bija tendence pieaugt, un IP laikā tā tirgus daļa palielinājās līdz 8,3 %, kā norādīts pagaidu regulas 113. apsvērumā. Turklāt Ķīnas izcelsmes importa cenas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām un Indijas ražotāju eksportētāju cenām Savienības tirgū. Tāpēc tika papildus izmeklēts, vai imports no Ķīnas Tautas Republikas varētu būt palielinājis Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu un varētu būt izjaucis cēloņsakarību starp kaitējumu un Indijas importu par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(89)

Tomēr importam no Ķīnas Tautas Republikas attiecīgajā periodā bija tendence pieaugt, un IP laikā tā tirgus daļa palielinājās līdz 8,3 %, kā norādīts pagaidu regulas 113. apsvērumā. Turklāt Ķīnas izcelsmes importa cenas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām un Indijas ražotāju eksportētāju cenām Savienības tirgū. Tāpēc tika papildus izmeklēts, vai imports no Ķīnas Tautas Republikas varētu būt palielinājis Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu un varētu būt izjaucis cēloņsakarību starp kaitējumu un Indijas importu par dempinga cenām.

| (90) | Pagaidu posmā pieejamā informācija liecināja, ka Ķīnas izcelsmes importa ražojumu klāsts ir atšķirīgs un ka Ķīnas ražojumu veidi atšķiras no ražojumiem, kurus pārdod Savienības ražošanas nozare, un pat no Indijas izcelsmes ražojumu veidiem, ko pārdod Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(90)

Pagaidu posmā pieejamā informācija liecināja, ka Ķīnas izcelsmes importa ražojumu klāsts ir atšķirīgs un ka Ķīnas ražojumu veidi atšķiras no ražojumiem, kurus pārdod Savienības ražošanas nozare, un pat no Indijas izcelsmes ražojumu veidiem, ko pārdod Savienības tirgū.

| (91) | Pēc pagaidu pasākuma publicēšanas Komisija saņēma vairākas sūdzības, kurās tika norādīts uz iespējamību, ka Ķīnas ražojumu imports par zemām cenām IP laikā varētu būt izjaucis cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no Indijas un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(91)

Pēc pagaidu pasākuma publicēšanas Komisija saņēma vairākas sūdzības, kurās tika norādīts uz iespējamību, ka Ķīnas ražojumu imports par zemām cenām IP laikā varētu būt izjaucis cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no Indijas un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.

| (92) | Analīze, kas veikta, pamatojoties uz importa statistiku par diviem KN kodiem, uz kuriem attiecās izmeklēšana, parādīja, ka 29 % no Ķīnas izcelsmes importa veikti lētāko ražojumu tirgus segmentā (ar KN kodu 7223 00 99). Tas daļēji izskaidro to, kāpēc Ķīnas cenas vidēji ir zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas un Indijas ražotāju eksportētāju cenas. Statistika attiecībā uz KN kodu 7223 00 99 arī atklāja, ka Ķīnas ražotāju klienti bija koncentrēti Apvienotajā Karalistē, kur Savienības ražošanas nozarei tikpat kā nebija ražošanas.









  Vidējā cena (EUR/t) | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 72 230 019 | 2 974 | 3 286 | 3 436 | 2 995 |
| 72 230 099 | 765 | 1 458 | 1 472 | 1 320 |
| Avots: Eurostat. |

(92)

Analīze, kas veikta, pamatojoties uz importa statistiku par diviem KN kodiem, uz kuriem attiecās izmeklēšana, parādīja, ka 29 % no Ķīnas izcelsmes importa veikti lētāko ražojumu tirgus segmentā (ar KN kodu 7223 00 99). Tas daļēji izskaidro to, kāpēc Ķīnas cenas vidēji ir zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas un Indijas ražotāju eksportētāju cenas. Statistika attiecībā uz KN kodu 7223 00 99 arī atklāja, ka Ķīnas ražotāju klienti bija koncentrēti Apvienotajā Karalistē, kur Savienības ražošanas nozarei tikpat kā nebija ražošanas.

Vidējā cena (EUR/t)

2009

2010

2011

IP

72 230 019

2 974

3 286

3 436

2 995

72 230 099

765

1 458

1 472

1 320

Avots: Eurostat.

| (93) | Attiecībā uz KN kodu 7223 00 19 uz PKN pamata veiktā analīze parādīja, ka gan Savienības ražošanas nozare, gan Indijas ražotāji galvenokārt konkurēja dārgāko ražojumu tirgus segmentā, kur ražojumiem ar to pašu KN kodu cenas var būt līdz četrām reizēm augstākas nekā lētāko ražojumu tirgus segmentā (10). Izmeklēšana arī parādīja, ka kopumā cenu atšķirības ir saistītas ar ražojuma veidu un niķeļa saturu. |
| --- | --- |

(93)

Attiecībā uz KN kodu 7223 00 19 uz PKN pamata veiktā analīze parādīja, ka gan Savienības ražošanas nozare, gan Indijas ražotāji galvenokārt konkurēja dārgāko ražojumu tirgus segmentā, kur ražojumiem ar to pašu KN kodu cenas var būt līdz četrām reizēm augstākas nekā lētāko ražojumu tirgus segmentā (10). Izmeklēšana arī parādīja, ka kopumā cenu atšķirības ir saistītas ar ražojuma veidu un niķeļa saturu.

| (94) | Attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes importa cenu līmeni jāuzsver, ka no 2009. gada līdz IP Ķīnas izcelsmes importa vidējā cena bija augstāka par dempinga cenām, ar kurām attiecīgais ražojums tika eksportēts no Indijas, kā redzams nākamajā tabulā, kur parādīta vidējā cena to Ķīnas ražojumu eksportam, uz kuriem attiecas KN kods 7223 00 19.










  Vidējā cena (EUR/t) | 2009 | 2010 | 2011 | IP | IP + 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 72 230 019 | 2 974 | 3 286 | 3 436 | 2 995 | 3 093 |
| Avots: Eurostat. |

(94)

Attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes importa cenu līmeni jāuzsver, ka no 2009. gada līdz IP Ķīnas izcelsmes importa vidējā cena bija augstāka par dempinga cenām, ar kurām attiecīgais ražojums tika eksportēts no Indijas, kā redzams nākamajā tabulā, kur parādīta vidējā cena to Ķīnas ražojumu eksportam, uz kuriem attiecas KN kods 7223 00 19.

Vidējā cena (EUR/t)

2009

2010

2011

IP

IP + 1

72 230 019

2 974

3 286

3 436

2 995

3 093

Avots: Eurostat.

| (95) | IP laikā pirmo reizi Ķīnas izcelsmes importa vidējā cena samazinājās tiktāl, ka bija zemāka nekā Indijas izcelsmes importam par dempinga cenām. Tomēr tika atzīts, ka tas ir pagaidu novērojums, jo nākamajā gadā pēc IP Ķīnas izcelsmes importa cenu līmenis pieauga un atkal bija augstāks nekā Indijas izcelsmes importa cenas. |
| --- | --- |

(95)

IP laikā pirmo reizi Ķīnas izcelsmes importa vidējā cena samazinājās tiktāl, ka bija zemāka nekā Indijas izcelsmes importam par dempinga cenām. Tomēr tika atzīts, ka tas ir pagaidu novērojums, jo nākamajā gadā pēc IP Ķīnas izcelsmes importa cenu līmenis pieauga un atkal bija augstāks nekā Indijas izcelsmes importa cenas.

| (96) | Turklāt, salīdzinot importa apjomus no attiecīgās valsts un Ķīnas Tautas Republikas, redzams, ka jebkurā attiecīgā perioda laikā, jo īpaši IP laikā, importa apjoms no Ķīnas Tautas Republikas bija daudz mazāks nekā importa apjoms no Indijas. Importa apjomi no Ķīnas Tautas Republikas kopumā pat nesasniedza pusi no kopējā Indijas izcelsmes importa apjoma. |
| --- | --- |

(96)

Turklāt, salīdzinot importa apjomus no attiecīgās valsts un Ķīnas Tautas Republikas, redzams, ka jebkurā attiecīgā perioda laikā, jo īpaši IP laikā, importa apjoms no Ķīnas Tautas Republikas bija daudz mazāks nekā importa apjoms no Indijas. Importa apjomi no Ķīnas Tautas Republikas kopumā pat nesasniedza pusi no kopējā Indijas izcelsmes importa apjoma.

| (97) | Tādēļ, pat ja imports no Ķīnas Tautas Republikas būtu veicinājis Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tas nebūtu varējis ietekmēt Savienības ražošanas nozares situāciju tādā mērā, lai izjauktu cēloņsakarību starp attiecīgās valsts izcelsmes importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Tādēļ tiek apstiprināts pagaidu regulas 113. apsvērums. |
| --- | --- |

(97)

Tādēļ, pat ja imports no Ķīnas Tautas Republikas būtu veicinājis Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tas nebūtu varējis ietekmēt Savienības ražošanas nozares situāciju tādā mērā, lai izjauktu cēloņsakarību starp attiecīgās valsts izcelsmes importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Tādēļ tiek apstiprināts pagaidu regulas 113. apsvērums.

2.3.   Konkurence ar pārējiem Savienības ražotājiem

| (98) | Viena persona apgalvoja, ka Savienības ražotāju slikto finansiālo stāvokli varēja izraisīt konkurence ar citiem Savienības ražotājiem, kas neiesniedza sūdzību vai procedūras sākumā nepauda atbalstu izmeklēšanai. |
| --- | --- |

(98)

Viena persona apgalvoja, ka Savienības ražotāju slikto finansiālo stāvokli varēja izraisīt konkurence ar citiem Savienības ražotājiem, kas neiesniedza sūdzību vai procedūras sākumā nepauda atbalstu izmeklēšanai.

| (99) | Pārējo ražotāju tirgus daļa Savienībā mainījās šādi: | 2009 | 2010 | 2011 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārējo Savienības ražotāju pārdošanas apjoms | 34 926 | 55 740 | 55 124 | 55 124 |
| Indekss (2009. gads = 100) | 100 | 160 | 158 | 158 |
| Pārējo Savienības ražotāju tirgus daļa | 26,6 % | 29,8 % | 28,1 % | 27,9 % |
| Avots: sūdzība un atbildes uz anketas jautājumiem. |

(99)

Pārējo ražotāju tirgus daļa Savienībā mainījās šādi:

2009

2010

2011

IP

Pārējo Savienības ražotāju pārdošanas apjoms

34 926

55 740

55 124

55 124

Indekss (2009. gads = 100)

100

160

158

158

Pārējo Savienības ražotāju tirgus daļa

26,6 %

29,8 %

28,1 %

27,9 %

Avots: sūdzība un atbildes uz anketas jautājumiem.

| (100) | Savienības ražotāji, kuri neiesniedza sūdzību un nepauda atbalstu izmeklēšanai, pārdod 44 % no Savienības kopējā pārdošanas apjoma, kas minēts pagaidu regulas 86. apsvērumā. To pārdošanas apjoms pieauga par 58 % no aplēstām 34 926 tonnām 2009. gadā līdz 55 124 tonnām attiecīgajā periodā. Tomēr šāds pieaugums ir samērā neliels, salīdzinot ar attiecīgās valsts izcelsmes importa par dempinga cenām tajā pašā laikposmā (+ 110 %). Turklāt minēto Savienības ražotāju tirgus daļa attiecīgajā periodā saglabājās relatīvi stabila, un netika konstatētas norādes, ka viņu cenas ir zemākas par atlasīto Savienības ražotāju cenām. Tādēļ tiek secināts, ka viņu pārdošanas apjomi Savienības tirgū nav palielinājuši Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(100)

Savienības ražotāji, kuri neiesniedza sūdzību un nepauda atbalstu izmeklēšanai, pārdod 44 % no Savienības kopējā pārdošanas apjoma, kas minēts pagaidu regulas 86. apsvērumā. To pārdošanas apjoms pieauga par 58 % no aplēstām 34 926 tonnām 2009. gadā līdz 55 124 tonnām attiecīgajā periodā. Tomēr šāds pieaugums ir samērā neliels, salīdzinot ar attiecīgās valsts izcelsmes importa par dempinga cenām tajā pašā laikposmā (+ 110 %). Turklāt minēto Savienības ražotāju tirgus daļa attiecīgajā periodā saglabājās relatīvi stabila, un netika konstatētas norādes, ka viņu cenas ir zemākas par atlasīto Savienības ražotāju cenām. Tādēļ tiek secināts, ka viņu pārdošanas apjomi Savienības tirgū nav palielinājuši Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

3.   Secinājums par cēloņsakarību

| (101) | Piezīmes netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 121. līdz 124. apsvērums. |
| --- | --- |

(101)

Piezīmes netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 121. līdz 124. apsvērums.

G.   SAVIENĪBAS INTERESES

1.   Vispārīgi apsvērumi

| (102) | Piezīmes netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 125. apsvērums. |
| --- | --- |

(102)

Piezīmes netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 125. apsvērums.

2.   Savienības ražošanas nozares intereses

| (103) | Piezīmes netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 126. līdz 133. apsvērums. |
| --- | --- |

(103)

Piezīmes netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 126. līdz 133. apsvērums.

3.   Nesaistīto importētāju intereses

| (104) | Piezīmes netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 142. līdz 144. apsvērums. |
| --- | --- |

(104)

Piezīmes netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 142. līdz 144. apsvērums.

4.   Lietotāju intereses

| (105) | Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas septiņi lietotāji un viena lietotāju apvienība sazinājās ar Komisiju un pauda interesi sadarboties izmeklēšanā. Pēc pieprasījuma 2013. gada aprīlī viņiem tika nosūtītas anketas. Tomēr tikai divi lietotāji sniedza atbildes uz visiem anketas jautājumiem, un kopumā lietotāji, kas sadarbojās, pārstāvēja 12 % no kopējā attiecīgās valsts izcelsmes importa apjoma IP laikā un 2,5 % no kopējā patēriņa Savienībā, tie nodarbināja 32 personas, kas piedalījās gatavo ražojumu, tostarp attiecīgā ražojuma, ražošanā. Pasākumu ekonomiskā ietekme uz lietotājiem tika izvērtēta atkārtoti, pamatojoties uz jaunajiem datiem, kas bija pieejami no atbildēm uz anketas jautājumiem, un, lai pārbaudītu sniegto informāciju, tika apmeklēti divi lietotāji. |
| --- | --- |

(105)

Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas septiņi lietotāji un viena lietotāju apvienība sazinājās ar Komisiju un pauda interesi sadarboties izmeklēšanā. Pēc pieprasījuma 2013. gada aprīlī viņiem tika nosūtītas anketas. Tomēr tikai divi lietotāji sniedza atbildes uz visiem anketas jautājumiem, un kopumā lietotāji, kas sadarbojās, pārstāvēja 12 % no kopējā attiecīgās valsts izcelsmes importa apjoma IP laikā un 2,5 % no kopējā patēriņa Savienībā, tie nodarbināja 32 personas, kas piedalījās gatavo ražojumu, tostarp attiecīgā ražojuma, ražošanā. Pasākumu ekonomiskā ietekme uz lietotājiem tika izvērtēta atkārtoti, pamatojoties uz jaunajiem datiem, kas bija pieejami no atbildēm uz anketas jautājumiem, un, lai pārbaudītu sniegto informāciju, tika apmeklēti divi lietotāji.

| (106) | Lietotāji apgalvoja, ka pagaidu regulas 136. apsvērumā norādītais rentabilitātes rādītājs 9 % ir pārāk augsts un neatbilst stāvoklim lietotāju nozarē. Pamatojoties uz saņemtajām papildu atbildēm uz anketas jautājumiem, visiem lietotājiem, kas sadarbojās, vidējā rentabilitāte tika pārrēķināta un noteikta 2 % apmērā no apgrozījuma. |
| --- | --- |

(106)

Lietotāji apgalvoja, ka pagaidu regulas 136. apsvērumā norādītais rentabilitātes rādītājs 9 % ir pārāk augsts un neatbilst stāvoklim lietotāju nozarē. Pamatojoties uz saņemtajām papildu atbildēm uz anketas jautājumiem, visiem lietotājiem, kas sadarbojās, vidējā rentabilitāte tika pārrēķināta un noteikta 2 % apmērā no apgrozījuma.

| (107) | Tika arī konstatēts, ka lietotāju, kas sadarbojās, pirkumi no attiecīgās valsts bija vidēji 44 % no kopējiem attiecīgā ražojuma pirkumiem un ka diviem lietotājiem attiecīgā valsts bija vienīgais piegādes avots. IP laikā ražojuma (ietverot attiecīgo ražojumu) apgrozījums vidēji bija 14 % no kopējā to lietotāju apgrozījuma, kas sadarbojās. |
| --- | --- |

(107)

Tika arī konstatēts, ka lietotāju, kas sadarbojās, pirkumi no attiecīgās valsts bija vidēji 44 % no kopējiem attiecīgā ražojuma pirkumiem un ka diviem lietotājiem attiecīgā valsts bija vienīgais piegādes avots. IP laikā ražojuma (ietverot attiecīgo ražojumu) apgrozījums vidēji bija 14 % no kopējā to lietotāju apgrozījuma, kas sadarbojās.

| (108) | Pieņemot, ka īstenosies Savienības tirgum sliktākais scenārijs, t. i., ka potenciālu cenas pieaugumu nebūtu iespējams nodot tālāk izplatīšanas ķēdē un ka lietotāji turpinātu pirkt no attiecīgās valsts iepriekšējos apjomos, maksājuma ietekme uz lietotāju rentabilitāti attiecīgā ražojuma izmantošanas vai iekļaušanas darbībās nozīmētu tās samazināšanos tādā mērā, ka lietotāji ciestu zaudējumus un rentabilitāte kļūtu negatīva, proti, – 0,6 %. |
| --- | --- |

(108)

Pieņemot, ka īstenosies Savienības tirgum sliktākais scenārijs, t. i., ka potenciālu cenas pieaugumu nebūtu iespējams nodot tālāk izplatīšanas ķēdē un ka lietotāji turpinātu pirkt no attiecīgās valsts iepriekšējos apjomos, maksājuma ietekme uz lietotāju rentabilitāti attiecīgā ražojuma izmantošanas vai iekļaušanas darbībās nozīmētu tās samazināšanos tādā mērā, ka lietotāji ciestu zaudējumus un rentabilitāte kļūtu negatīva, proti, – 0,6 %.

| (109) | Komisija atzīst, ka ietekme īsā un vidējā termiņā individuālā līmenī būs nozīmīgāka attiecībā uz tiem lietotājiem, kuriem viss imports ir no Indijas. Tomēr tādu ir nedaudz – divi no lietotājiem, kas sadarbojās. Ar noteikumu, ka viņu Indijas ražotāji sadarbojas, viņiem turklāt ir iespēja pieprasīt maksājuma atmaksāšanu saskaņā ar pamatregulas 11. pantu, ja ir izpildīti visi šādas atmaksāšanas nosacījumi. |
| --- | --- |

(109)

Komisija atzīst, ka ietekme īsā un vidējā termiņā individuālā līmenī būs nozīmīgāka attiecībā uz tiem lietotājiem, kuriem viss imports ir no Indijas. Tomēr tādu ir nedaudz – divi no lietotājiem, kas sadarbojās. Ar noteikumu, ka viņu Indijas ražotāji sadarbojas, viņiem turklāt ir iespēja pieprasīt maksājuma atmaksāšanu saskaņā ar pamatregulas 11. pantu, ja ir izpildīti visi šādas atmaksāšanas nosacījumi.

| (110) | Daži lietotāji atkārtoti pauda bažas, ka pasākumi ietekmēs noteiktus stiepļu veidus, ko neražo Eiropā, proti, tā saukto 200. sērijas ražojumu, kā aprakstīts pagaidu regulas 139. apsvērumā. Saskaņā ar lietotāju sniegto informāciju tas, ka Savienībā šādus ražojuma veidus neražo, ir saistīts ar zemo pieprasījumu un ražošanas procesa īpatnībām. |
| --- | --- |

(110)

Daži lietotāji atkārtoti pauda bažas, ka pasākumi ietekmēs noteiktus stiepļu veidus, ko neražo Eiropā, proti, tā saukto 200. sērijas ražojumu, kā aprakstīts pagaidu regulas 139. apsvērumā. Saskaņā ar lietotāju sniegto informāciju tas, ka Savienībā šādus ražojuma veidus neražo, ir saistīts ar zemo pieprasījumu un ražošanas procesa īpatnībām.

| (111) | Tomēr izmeklēšana parādīja, ka šāda veida nerūsējošā tērauda stieples Savienības ražošanas nozare ražo un ka tās Savienības tirgū aizņem nelielu daļu. Lietotājiem ir pieejami arī alternatīvi piegādes avoti no valstīm, uz kurām neattiecas antidempinga vai antisubsidēšanas pasākumi. Turklāt tiem pašiem mērķiem var izmantot citus nerūsējošā tērauda stiepļu ražojumu veidus. Tādēļ pasākumu piemērošana nevar būtiski ietekmēt Savienības tirgu un šos lietotājus. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(111)

Tomēr izmeklēšana parādīja, ka šāda veida nerūsējošā tērauda stieples Savienības ražošanas nozare ražo un ka tās Savienības tirgū aizņem nelielu daļu. Lietotājiem ir pieejami arī alternatīvi piegādes avoti no valstīm, uz kurām neattiecas antidempinga vai antisubsidēšanas pasākumi. Turklāt tiem pašiem mērķiem var izmantot citus nerūsējošā tērauda stiepļu ražojumu veidus. Tādēļ pasākumu piemērošana nevar būtiski ietekmēt Savienības tirgu un šos lietotājus. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.

| (112) | Daži lietotāji norādīja, ka līdzīgā ražojuma piegādes laiks no Savienības ražotājiem ir garāks nekā attiecīgā ražojuma piegādes laiks no Indijas. Tomēr iespēja tirgotājiem veidot ražojumu uzkrājumus un nodrošināt to tūlītēju pieejamību neskar faktiskos pierādījumus par importa par dempinga cenām negatīvo ietekmi. Tādēļ minētais apgalvojums bija jānoraida. |
| --- | --- |

(112)

Daži lietotāji norādīja, ka līdzīgā ražojuma piegādes laiks no Savienības ražotājiem ir garāks nekā attiecīgā ražojuma piegādes laiks no Indijas. Tomēr iespēja tirgotājiem veidot ražojumu uzkrājumus un nodrošināt to tūlītēju pieejamību neskar faktiskos pierādījumus par importa par dempinga cenām negatīvo ietekmi. Tādēļ minētais apgalvojums bija jānoraida.

| (113) | Ņemot vērā iepriekšminēto, pat ja pasākumi, kas noteikti attiecīgās valsts izcelsmes importam, varētu negatīvi ietekmēt dažus lietotājus lielākā mērā nekā citus, tiek uzskatīts, ka Savienības tirgus savukārt būs ieguvējs no pasākumu noteikšanas. Jo īpaši tiek uzskatīts, ka taisnīgas tirdzniecības apstākļu atjaunošana Savienības tirgū ļaus Savienības ražošanas nozarei pielāgot savas cenas ražošanas izmaksām; saglabāt ražošanu un nodarbinātību; atgūt iepriekš zaudēto tirgus daļu un gūt labumu no lielākiem apjomradītiem ietaupījumiem. Tam vajadzētu dot iespēju ražošanas nozarei sasniegt samērīgu peļņas procentu, kas ļautu tai efektīvi darboties vidējā termiņā un ilgtermiņā. Vienlaikus nozare uzlabos savu vispārējo finansiālo stāvokli. Turklāt izmeklēšanā tika konstatēts, ka pasākumiem kopumā būs ierobežota ietekme uz lietotājiem un nesaistītiem importētājiem. Tāpēc tiek secināts, ka pasākumu sniegtās priekšrocības kopumā atsver ietekmi uz attiecīgā ražojuma lietotājiem Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(113)

Ņemot vērā iepriekšminēto, pat ja pasākumi, kas noteikti attiecīgās valsts izcelsmes importam, varētu negatīvi ietekmēt dažus lietotājus lielākā mērā nekā citus, tiek uzskatīts, ka Savienības tirgus savukārt būs ieguvējs no pasākumu noteikšanas. Jo īpaši tiek uzskatīts, ka taisnīgas tirdzniecības apstākļu atjaunošana Savienības tirgū ļaus Savienības ražošanas nozarei pielāgot savas cenas ražošanas izmaksām; saglabāt ražošanu un nodarbinātību; atgūt iepriekš zaudēto tirgus daļu un gūt labumu no lielākiem apjomradītiem ietaupījumiem. Tam vajadzētu dot iespēju ražošanas nozarei sasniegt samērīgu peļņas procentu, kas ļautu tai efektīvi darboties vidējā termiņā un ilgtermiņā. Vienlaikus nozare uzlabos savu vispārējo finansiālo stāvokli. Turklāt izmeklēšanā tika konstatēts, ka pasākumiem kopumā būs ierobežota ietekme uz lietotājiem un nesaistītiem importētājiem. Tāpēc tiek secināts, ka pasākumu sniegtās priekšrocības kopumā atsver ietekmi uz attiecīgā ražojuma lietotājiem Savienības tirgū.

5.   Secinājums par Savienības interesēm

| (114) | Ņemot vērā iepriekšminēto, tiek apstiprināts pagaidu regulas 145. un 146. apsvērums. |
| --- | --- |

(114)

Ņemot vērā iepriekšminēto, tiek apstiprināts pagaidu regulas 145. un 146. apsvērums.

H.   GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

1.   Kaitējuma novēršanas līmenis

| (115) | Attiecībā uz vienu ražotāju eksportētāju kaitējuma novēršanas aprēķins tika koriģēts uz leju pēc tā apgalvojuma, ka, sajaucot maiņas kursu konkrētiem darījumiem un aprēķinā iekļaujot darījumus grupas iekšienē, pieļautas pārrakstīšanās kļūdas. Citas piezīmes netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 148. līdz 151. apsvērums. |
| --- | --- |

(115)

Attiecībā uz vienu ražotāju eksportētāju kaitējuma novēršanas aprēķins tika koriģēts uz leju pēc tā apgalvojuma, ka, sajaucot maiņas kursu konkrētiem darījumiem un aprēķinā iekļaujot darījumus grupas iekšienē, pieļautas pārrakstīšanās kļūdas. Citas piezīmes netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 148. līdz 151. apsvērums.

| (116) | Tas pats ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Indijas eksports uz Savienību tiek veikts vairumtirgotājiem, bet Savienības ražošanas nozare pārdošanu Savienības tirgū veic galapatērētājiem, tāpēc Komisija salīdzināšanu nav veikusi atbilstošā tirdzniecības līmenī. Tomēr izmeklēšanā tika noskaidrots, ka Indijas ražotāji eksportētāji pārdod abām pircēju kategorijām un ka tās konkurē ar Savienības ražotājiem par vienu un to pašu pircēju kategoriju. |
| --- | --- |

(116)

Tas pats ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Indijas eksports uz Savienību tiek veikts vairumtirgotājiem, bet Savienības ražošanas nozare pārdošanu Savienības tirgū veic galapatērētājiem, tāpēc Komisija salīdzināšanu nav veikusi atbilstošā tirdzniecības līmenī. Tomēr izmeklēšanā tika noskaidrots, ka Indijas ražotāji eksportētāji pārdod abām pircēju kategorijām un ka tās konkurē ar Savienības ražotājiem par vienu un to pašu pircēju kategoriju.

2.   Secinājums par kaitējuma novēršanas līmeni

| (117) | Macro Bars and Wires individuālā kaitējuma starpība netika aprēķināta, jo, kā minēts 51. apsvērumā, šā uzņēmuma galīgā antidempinga starpība bija de minimis līmenī. |
| --- | --- |

(117)

Macro Bars and Wires individuālā kaitējuma starpība netika aprēķināta, jo, kā minēts 51. apsvērumā, šā uzņēmuma galīgā antidempinga starpība bija de minimis līmenī.

| (118) | Ar šo tiek apstiprināta pagaidu regulā izmantotā metodoloģija. |
| --- | --- |

(118)

Ar šo tiek apstiprināta pagaidu regulā izmantotā metodoloģija.

3.   Galīgie pasākumi

| (119) | Ņemot vērā iepriekšminēto un saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu galīgais antidempinga maksājums būtu jānosaka tādā līmenī, kas būtu pietiekams, lai novērstu importa par dempinga cenām radīto kaitējumu, ņemot vērā ar Regulu (ES) Nr. 419/2013 noteikto subsīdijas starpību. |
| --- | --- |

(119)

Ņemot vērā iepriekšminēto un saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu galīgais antidempinga maksājums būtu jānosaka tādā līmenī, kas būtu pietiekams, lai novērstu importa par dempinga cenām radīto kaitējumu, ņemot vērā ar Regulu (ES) Nr. 419/2013 noteikto subsīdijas starpību.

| (120) | Tāpēc dempinga maksājuma likmes tika noteiktas, salīdzinot kaitējuma starpības ar dempinga starpībām un vienlaikus ņemot vērā subsīdijas starpības, pilnībā tās atskaitot no attiecīgās dempinga starpības. Tādējādi galīgā antidempinga maksājuma likmes ir šādas:









  Uzņēmums | Dempinga starpība | Kompensācijas maksājums | Kaitējuma starpība | Galīgā antidempinga maksājuma likme |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GARG Inox | 11,8 % | 3,4 % | 22,6 % | 8,4 % |
| KEI Industries | 7,0 % | 0,0 % | 41,9 % | 7,7 % |
| Macro Bars and Wires | 0,0 % | 3,4 % | 30,3 % | 0,0 % |
| Nevatia Steel & Alloys | 4,1 % | 3,4 % | 23,8 % | 0,7 % |
| Raajratna Metal Industries | 16,2 % | 3,7 % | 17,2 % | 12,5 % |
| Venus group | 11,6 % | 3,0 % | 23,4 % | 8,6 % |
| Viraj Profiles Vpl. Ltd | 6,8 % | 0,0 % | 32,1 % | 6,8 % |
| Izlasē neiekļautie uzņēmumi, kas sadarbojās | 8,4 % | 3,4 % | 23,7 % | 5,0 % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 16,2 % | 3,7 % | 41,9 % | 12,5 % |

(120)

Tāpēc dempinga maksājuma likmes tika noteiktas, salīdzinot kaitējuma starpības ar dempinga starpībām un vienlaikus ņemot vērā subsīdijas starpības, pilnībā tās atskaitot no attiecīgās dempinga starpības. Tādējādi galīgā antidempinga maksājuma likmes ir šādas:

Uzņēmums

Dempinga starpība

Kompensācijas maksājums

Kaitējuma starpība

Galīgā antidempinga maksājuma likme

GARG Inox

11,8 %

3,4 %

22,6 %

8,4 %

KEI Industries

7,0 %

0,0 %

41,9 %

7,7 %

Macro Bars and Wires

0,0 %

3,4 %

30,3 %

0,0 %

Nevatia Steel & Alloys

4,1 %

3,4 %

23,8 %

0,7 %

Raajratna Metal Industries

16,2 %

3,7 %

17,2 %

12,5 %

Venus group

11,6 %

3,0 %

23,4 %

8,6 %

Viraj Profiles Vpl. Ltd

6,8 %

0,0 %

32,1 %

6,8 %

Izlasē neiekļautie uzņēmumi, kas sadarbojās

8,4 %

3,4 %

23,7 %

5,0 %

Visi pārējie uzņēmumi

16,2 %

3,7 %

41,9 %

12,5 %

| (121) | Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc attiecībā uz minētajiem uzņēmumiem tās atbilst izmeklēšanas gaitā konstatētajam stāvoklim. Šīs maksājuma likmes (pretstatā valsts mēroga maksājumam, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) piemērojamas vienīgi to Indijas izcelsmes ražojumu importam, kurus ražo konkrēti minēti tiesību subjekti. Importētajiem ražojumiem, kurus ražojis kāds cits uzņēmums, kas nav konkrēti minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, ieskaitot subjektus, kas ir saistīti ar konkrēti minētajiem, nevar piemērot šīs likmes, un tiem piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājuma likmi. |
| --- | --- |

(121)

Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc attiecībā uz minētajiem uzņēmumiem tās atbilst izmeklēšanas gaitā konstatētajam stāvoklim. Šīs maksājuma likmes (pretstatā valsts mēroga maksājumam, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) piemērojamas vienīgi to Indijas izcelsmes ražojumu importam, kurus ražo konkrēti minēti tiesību subjekti. Importētajiem ražojumiem, kurus ražojis kāds cits uzņēmums, kas nav konkrēti minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, ieskaitot subjektus, kas ir saistīti ar konkrēti minētajiem, nevar piemērot šīs likmes, un tiem piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājuma likmi.

| (122) | Viens ražotājs eksportētājs attiecīgajā valstī piedāvāja cenu saistības saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(122)

Viens ražotājs eksportētājs attiecīgajā valstī piedāvāja cenu saistības saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu.

| (123) | Pēdējos gados attiecīgā ražojuma cenas bija ļoti nepastāvīgas, tāpēc nemainīgas cenas saistības nav piemērotas. Lai novērstu šo problēmu, Indijas ražotājs eksportētājs piedāvāja indeksācijas klauzulu, kuras pamatā būtu izejmateriālu izmaksas. Šajā sakarā tiek atzīmēts, ka nebija iespējams noteikt tiešu un precīzu saikni starp cenu svārstībām un indeksu, tādējādi indeksācija netiek uzskatīta par piemērotu. Turklāt izmeklēšanā tika konstatēts, ka pastāv dažādi attiecīgā ražojuma veidi, kurus nevar viegli atšķirt un kuru cenas ievērojami atšķiras. |
| --- | --- |

(123)

Pēdējos gados attiecīgā ražojuma cenas bija ļoti nepastāvīgas, tāpēc nemainīgas cenas saistības nav piemērotas. Lai novērstu šo problēmu, Indijas ražotājs eksportētājs piedāvāja indeksācijas klauzulu, kuras pamatā būtu izejmateriālu izmaksas. Šajā sakarā tiek atzīmēts, ka nebija iespējams noteikt tiešu un precīzu saikni starp cenu svārstībām un indeksu, tādējādi indeksācija netiek uzskatīta par piemērotu. Turklāt izmeklēšanā tika konstatēts, ka pastāv dažādi attiecīgā ražojuma veidi, kurus nevar viegli atšķirt un kuru cenas ievērojami atšķiras.

| (124) | Turklāt minētais ražotājs eksportētājs ražo vairākus nerūsējošā tērauda ražojumus un ar saistītu tirdzniecības uzņēmumu starpniecību var pārdot minētos ražojumus tiem pašiem pircējiem Savienībā. Tas radītu nopietnu šķērskompensācijas risku un ārkārtīgi apgrūtinātu saistību reālu uzraudzību. |
| --- | --- |

(124)

Turklāt minētais ražotājs eksportētājs ražo vairākus nerūsējošā tērauda ražojumus un ar saistītu tirdzniecības uzņēmumu starpniecību var pārdot minētos ražojumus tiem pašiem pircējiem Savienībā. Tas radītu nopietnu šķērskompensācijas risku un ārkārtīgi apgrūtinātu saistību reālu uzraudzību.

| (125) | Balstoties uz iepriekšminēto, Komisija secināja, ka saistību piedāvājumus nevar pieņemt. |
| --- | --- |

(125)

Balstoties uz iepriekšminēto, Komisija secināja, ka saistību piedāvājumus nevar pieņemt.

| (126) | Visas prasības piemērot uzņēmumam individuālu antidempinga maksājuma likmi (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai jaunu ražošanas vai tirdzniecības subjektu izveides) būtu nekavējoties jāadresē Komisijai (11), sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par pārmaiņām tādās uzņēmuma darbībās, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un eksportam, un ir notikušas, piemēram, saistībā ar nosaukuma maiņu vai minētajām pārmaiņām ražošanas un tirdzniecības subjektos. Attiecīgā gadījumā regula, ar ko nosaka galīgos antidempinga maksājumus, tiks attiecīgi grozīta, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro individuālas maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(126)

Visas prasības piemērot uzņēmumam individuālu antidempinga maksājuma likmi (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai jaunu ražošanas vai tirdzniecības subjektu izveides) būtu nekavējoties jāadresē Komisijai (11), sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par pārmaiņām tādās uzņēmuma darbībās, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un eksportam, un ir notikušas, piemēram, saistībā ar nosaukuma maiņu vai minētajām pārmaiņām ražošanas un tirdzniecības subjektos. Attiecīgā gadījumā regula, ar ko nosaka galīgos antidempinga maksājumus, tiks attiecīgi grozīta, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro individuālas maksājuma likmes.

4.   Pagaidu antidempinga maksājumu galīgā iekasēšana

| (127) | Ņemot vērā konstatēto dempinga starpību lielumu un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma pakāpi, tiek uzskatīts, ka summas, kas nodrošinātas ar pagaidu regulā noteikto pagaidu antidempinga maksājumu, galīgi jāiekasē tādā apjomā, kādā noteikti galīgie maksājumi, |
| --- | --- |

(127)

Ņemot vērā konstatēto dempinga starpību lielumu un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma pakāpi, tiek uzskatīts, ka summas, kas nodrošinātas ar pagaidu regulā noteikto pagaidu antidempinga maksājumu, galīgi jāiekasē tādā apjomā, kādā noteikti galīgie maksājumi,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu tādu nerūsējošā tērauda stiepļu importam:

| — | ar niķeļa saturu 2,5 vai vairāk svara %, izņemot stiepli ar niķeļa saturu no 28 līdz 31 svara % un hroma saturu no 20 līdz 22 svara %, |
| --- | --- |

—

ar niķeļa saturu 2,5 vai vairāk svara %, izņemot stiepli ar niķeļa saturu no 28 līdz 31 svara % un hroma saturu no 20 līdz 22 svara %,

| — | ar niķeļa saturu, kas ir mazāks nekā 2,5 svara %, izņemot stiepli ar hroma saturu no 13 līdz 25 svara % un alumīnija saturu no 3,5 līdz 6 svara %, |
| --- | --- |

—

ar niķeļa saturu, kas ir mazāks nekā 2,5 svara %, izņemot stiepli ar hroma saturu no 13 līdz 25 svara % un alumīnija saturu no 3,5 līdz 6 svara %,

ko patlaban klasificē ar KN kodiem 7223 00 19 un 7223 00 99 un kā izcelsme ir Indijā.

2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama 1. punktā aprakstītā, turpmāk minēto uzņēmumu ražotā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šāda:

| Uzņēmums | Maksājums (%) | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana un Puna, Maharashtra | 8,4 | B931 |
| KEI Industries Ltd, New Delhi | 7,7 | B925 |
| Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra | 0,0 | B932 |
| Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra | 0,7 | B933 |
| Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat | 12,5 | B775 |
| Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra | 8,6 | B776 |
| Precision Metals, Mumbai, Maharashtra | 8,6 | B777 |
| Hindustan Inox Ltd, Mumbai, Maharashtra | 8,6 | B778 |
| Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra | 8,6 | B779 |
| Viraj Profiles Ltd, Thane, Maharashtra un Mumbai, Maharashtra | 6,8 | B780 |
| Pielikumā uzskaitītie uzņēmumi | 5,0 | B781 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 12,5 | B999 |

Uzņēmums

Maksājums (%)

Taric papildu kods

Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana un Puna, Maharashtra

8,4

B931

KEI Industries Ltd, New Delhi

7,7

B925

Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra

0,0

B932

Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra

0,7

B933

Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat

12,5

B775

Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra

8,6

B776

Precision Metals, Mumbai, Maharashtra

8,6

B777

Hindustan Inox Ltd, Mumbai, Maharashtra

8,6

B778

Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra

8,6

B779

Viraj Profiles Ltd, Thane, Maharashtra un Mumbai, Maharashtra

6,8

B780

Pielikumā uzskaitītie uzņēmumi

5,0

B781

Visi pārējie uzņēmumi

12,5

B999

3.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Ja kāds attiecīgās valsts ražotājs eksportētājs sniedz Komisijai pietiekamus pierādījumus par to, ka:

| a) | tas izmeklēšanas periodā (no 2011. gada 1. aprīļa līdz 2012. gada 31. martam) nav eksportējis 1. panta 1. punktā aprakstītās attiecīgās valsts izcelsmes preces; |
| --- | --- |

a)

tas izmeklēšanas periodā (no 2011. gada 1. aprīļa līdz 2012. gada 31. martam) nav eksportējis 1. panta 1. punktā aprakstītās attiecīgās valsts izcelsmes preces;

| b) | tas nav saistīts ne ar vienu eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie pasākumi; un |
| --- | --- |

b)

tas nav saistīts ne ar vienu eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie pasākumi; un

| c) | pēc izmeklēšanas perioda beigām ir vai nu faktiski eksportējis attiecīgās preces, vai ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Savienību ievērojamu daudzumu, |
| --- | --- |

c)

pēc izmeklēšanas perioda beigām ir vai nu faktiski eksportējis attiecīgās preces, vai ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Savienību ievērojamu daudzumu,

šīs regulas 1. panta 2. punktu var grozīt, pielikuma sarakstā pievienojot jaunu ražotāju eksportētāju.

3. pants

Summas, kas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 418/2013 nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumiem par nerūsējošā tērauda stiepļu importu:

| — | ar niķeļa saturu 2,5 vai vairāk svara %, izņemot stiepli ar niķeļa saturu no 28 līdz 31 svara % un hroma saturu no 20 līdz 22 svara %, |
| --- | --- |

—

ar niķeļa saturu 2,5 vai vairāk svara %, izņemot stiepli ar niķeļa saturu no 28 līdz 31 svara % un hroma saturu no 20 līdz 22 svara %,

| — | ar niķeļa saturu, kas ir mazāks nekā 2,5 svara %, izņemot stiepli ar hroma saturu no 13 līdz 25 svara % un alumīnija saturu no 3,5 līdz 6 svara %, |
| --- | --- |

—

ar niķeļa saturu, kas ir mazāks nekā 2,5 svara %, izņemot stiepli ar hroma saturu no 13 līdz 25 svara % un alumīnija saturu no 3,5 līdz 6 svara %,

ko patlaban klasificē ar KN kodiem 7223 00 19 un 7223 00 99 un kā izcelsme ir Indijā, iekasē galīgi. Nodrošinājuma summas, kas pārsniedz galīgās antidempinga maksājuma likmes, atmaksā.

4. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 5. novembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  OV L 126, 8.5.2013., 1. lpp.

2

(3)  OV L 126, 8.5.2013., 19. lpp.

3

(4)  OV L 240, 7.9.2013., 1. lpp.

4

(5)  OV C 240, 10.8.2012., 6. lpp.

5

(6)  Skatīt lietu C-595/11 Steinel Vertrieb GmbH/Hauptzollamt Bielefeld (Tiesas 2013. gada 18. aprīļa spriedums (otrā palāta)). Vēl nav publicēts.

6

Steinel Vertrieb GmbH/Hauptzollamt Bielefeld

(7)  Skatīt lietu T-170/94, Krājums 1997, II-1383, 64. punkts.

7

(8)  Lieta T-210/95, Krājums 1999, II-3291, 60. punkts.

8

(9)  Padomes Regula (EK) Nr. 383/2009 (2009. gada 5. maijs), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes iepriekš un vēlāk stiegrotu dzelzs vai neleģētā tērauda stiepļu un dzīslu (PSC stieples un dzīslas) importam (OV L 118, 13.5.2009., 1. lpp.); Komisijas Regula (ES) Nr. 1071/2012 (2012. gada 14. novembris), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas un Taizemes izcelsmes kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementu importu (OV L 318, 15.11.2012., 10. lpp.); Komisijas Regula (ES) Nr. 845/2012 (2012. gada 18. septembris), ar ko piemēro pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar organisku pārklājumu pārklātu tērauda ražojumu importam (OV L 252, 19.9.2012., 33. lpp.).

9

PSC

(10)  Tomēr tiek norādīts, ka gan Savienības ražošanas nozare, gan Indijas ražotāji ir pārstāvēti arī lētāko ražojumu tirgus segmentā, tikai mazākā mērā.

10

(11)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium.

11

---

PIELIKUMS

IZLASĒ NEIEKĻAUTIE INDIJAS RAŽOTĀJI EKSPORTĒTĀJI, KAS SADARBOJĀS

Taric papildu kods B781

| Uzņēmuma nosaukums | Pilsēta |
| --- | --- |
| Bekaert Mukand Wire Industries | Lonand, Tal. Khandala, Satara District, Maharastra |
| Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd | Mumbai, Maharashtra |
| Bhansali Stainless Wire | Mumbai, Maharashtra |
| Chandan Steel | Mumbai, Maharashtra |
| Drawmet Wires | Bhiwadi, Rajastan |
| Jyoti Steel Industries Ltd | Mumbai, Maharashtra |
| Mukand Ltd | Thane |
| Panchmahal Steel Ltd | Dist. Panchmahals, Gujarat |

Uzņēmuma nosaukums

Pilsēta

Bekaert Mukand Wire Industries

Lonand, Tal. Khandala, Satara District, Maharastra

Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd

Mumbai, Maharashtra

Bhansali Stainless Wire

Mumbai, Maharashtra

Chandan Steel

Mumbai, Maharashtra

Drawmet Wires

Bhiwadi, Rajastan

Jyoti Steel Industries Ltd

Mumbai, Maharashtra

Mukand Ltd

Thane

Panchmahal Steel Ltd

Dist. Panchmahals, Gujarat

---

| 8.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 298/17 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 298/17

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1107/2013

(2013. gada 5. novembris)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Carne de Bravo do Ribatejo (ACVN)]

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regula (ES) Nr. 1151/2012 ir stājusies spēkā 2013. gada 3. janvārī. Ar minēto regulu tika atcelta un aizstāta Padomes 2006. gada 20. marta Regula (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (2). |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regula (ES) Nr. 1151/2012 ir stājusies spēkā 2013. gada 3. janvārī. Ar minēto regulu tika atcelta un aizstāta Padomes 2006. gada 20. marta Regula (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (2).

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punktu Portugāles iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu “Carne de Bravo do Ribatejo” ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punktu Portugāles iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu “Carne de Bravo do Ribatejo” ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3).

| (3) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc nosaukums “Carne de Bravo do Ribatejo” būtu jāreģistrē, |
| --- | --- |

(3)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc nosaukums “Carne de Bravo do Ribatejo” būtu jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu ieraksta reģistrā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 5. novembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

2

(3)  OV C 353, 17.11.2012., 18. lpp.

3

---

PIELIKUMS

Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

1.1. grupa.   Svaiga gaļa (un subprodukti)

PORTUGĀLE

Carne de Bravo do Ribatejo (ACVN)

---

| 8.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 298/19 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 298/19

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1108/2013

(2013. gada 5. novembris)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Stromberger Pflaume (ACVN)]

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regula (ES) Nr. 1151/2012 ir stājusies spēkā 2013. gada 3. janvārī. Ar minēto regulu tika atcelta un aizstāta Padomes 2006. gada 20. marta Regula (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (2). |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regula (ES) Nr. 1151/2012 ir stājusies spēkā 2013. gada 3. janvārī. Ar minēto regulu tika atcelta un aizstāta Padomes 2006. gada 20. marta Regula (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (2).

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punktu Vācijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu “Stromberger Pflaume” ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punktu Vācijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu “Stromberger Pflaume” ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3).

| (3) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc nosaukums “Stromberger Pflaume” būtu jāreģistrē, |
| --- | --- |

(3)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc nosaukums “Stromberger Pflaume” būtu jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu ieraksta reģistrā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 5. novembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

2

(3)  OV L 367, 27.11.2012., 8. lpp.

3

---

PIELIKUMS

Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

1.6. grupa.   Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

VACIJA

Stromberger Pflaume (ACVN)

---

| 8.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 298/21 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 298/21

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1109/2013

(2013. gada 5. novembris)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Melone Mantovano (AĢIN)]

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Itālijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu “Melone Mantovano”, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Itālijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu “Melone Mantovano”, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis nosaukums būtu jāreģistrē, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis nosaukums būtu jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas pielikumā minētais nosaukums ar šo tiek ierakstīts reģistrā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 5. novembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  OV C 132, 9.5.2013., 17. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

1.6. grupa.   Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

ITĀLIJA

Melone Mantovano (AĢIN)

---

| 8.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 298/23 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 298/23

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1110/2013

(2013. gada 5. novembris)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Queso Los Beyos (AĢIN)]

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Spānijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu “Queso Los Beyos” ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Spānijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu “Queso Los Beyos” ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums “Queso Los Beyos” ir jāreģistrē, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums “Queso Los Beyos” ir jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas pielikumā minētais nosaukums ar šo tiek ierakstīts reģistrā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 5. novembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  OV C 60, 1.3.2013., 11. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

1.3. grupa.   Siers

SPĀNIJA

Queso Los Beyos (AĢIN)

---

| 8.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 298/25 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 298/25

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1111/2013

(2013. gada 5. novembris)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Lietuviškas varškės sūris (AĢIN)]

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Lietuvas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu „Lietuviškas varškės sūris” ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Lietuvas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu „Lietuviškas varškės sūris” ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums “Lietuviškas varškės sūris” būtu jāreģistrē, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums “Lietuviškas varškės sūris” būtu jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu ieraksta reģistrā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdėsmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 5. novembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  OV C 57, 27.2.2013., 24. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

1.3. grupa.   Siers

LIETUVA

Lietuviškas varškės sūris (AĢIN)

---

| 8.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 298/27 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 298/27

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1112/2013

(2013. gada 5. novembris)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Pan de Alfacar (AĢIN)]

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Spānijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu «Pan de Alfacar» ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Spānijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu «Pan de Alfacar» ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums «Pan de Alfacar» būtu jāreģistrē, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums «Pan de Alfacar» būtu jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas pielikumā minētais nosaukums ar šo tiek ierakstīts reģistrā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 5. novembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  OV C 70, 9.3.2013., 31. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Regulas (ES) Nr. 1151/2012 I pielikuma I daļā uzskaitītie lauksaimniecības produkti un pārtikas produkti:

2.4. grupa.   Maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, konditorejas izstrādājumi, cepumi un citi maizes un konditorejas izstrādājumi

SPĀNIJA

Pan de Alfacar (AĢIN)

---

| 8.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 298/29 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 298/29

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1113/2013

(2013. gada 7. novembris)

par atļauju lietot Lactobacillus plantarum NCIMB 40027, Lactobacillus buchneri DSM 22501, Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323, Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 un Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 kā barības piedevas visām dzīvnieku sugām

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā jāsaņem atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība. Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 7. punktā saistībā ar tās 10. panta 1. līdz 4. punktu ir izklāstīti konkrēti noteikumi tādu produktu novērtēšanai, kas minētās regulas spēkā stāšanās dienā Savienībā izmantoti kā skābbarības piedevas. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā jāsaņem atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība. Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 7. punktā saistībā ar tās 10. panta 1. līdz 4. punktu ir izklāstīti konkrēti noteikumi tādu produktu novērtēšanai, kas minētās regulas spēkā stāšanās dienā Savienībā izmantoti kā skābbarības piedevas.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 1. punkta b) apakšpunktu Lactobacillus plantarum NCIMB 40027, Lactobacillus buchneri DSM 22501, Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323, Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 un Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 preparāti tika ierakstīti barības piedevu reģistrā kā esoši līdzekļi, kas ietilpst funkcionālajā grupā “skābbarības piedevas” un lietojami visām dzīvnieku sugām. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 1. punkta b) apakšpunktu Lactobacillus plantarum NCIMB 40027, Lactobacillus buchneri DSM 22501, Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323, Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 un Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 preparāti tika ierakstīti barības piedevu reģistrā kā esoši līdzekļi, kas ietilpst funkcionālajā grupā “skābbarības piedevas” un lietojami visām dzīvnieku sugām.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 2. punktu saistībā ar minētās regulas 7. pantu tika iesniegti pieteikumi par atļauju lietot minētos preparātus kā barības piedevas visām dzīvnieku sugām, lūdzot šos preparātus klasificēt kategorijā “tehnoloģiskās piedevas” un funkcionālajā grupā “skābbarības piedevas”. Pieteikumiem bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā noteiktās ziņas un dokumenti. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 2. punktu saistībā ar minētās regulas 7. pantu tika iesniegti pieteikumi par atļauju lietot minētos preparātus kā barības piedevas visām dzīvnieku sugām, lūdzot šos preparātus klasificēt kategorijā “tehnoloģiskās piedevas” un funkcionālajā grupā “skābbarības piedevas”. Pieteikumiem bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā noteiktās ziņas un dokumenti.

| (4) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2013. gada 12. marta (2) un 2013. gada 16. aprīļa (3) atzinumos secināja, ka ierosinātajos lietošanas apstākļos attiecīgajiem preparātiem nav kaitīgas ietekmes uz dzīvnieku veselību, cilvēku veselību vai vidi. Iestāde arī secināja, ka Lactobacillus plantarum NCIMB 40027 preparāts varētu uzlabot skābbarības ražošanu, palielinot pienskābes saturu, un pagarināt sausnas uzglabāšanas laiku, pazeminot pH līmeni un samazinot proteīnu noārdīšanos, ja viegli un mēreni grūti ieskābējamā lopbarībā tā minimālais saturs ir 1 × 108 KVV/kg svaiga materiāla un grūti ieskābējamā lopbarībā – 1 × 109 KVV/kg svaiga materiāla. Tā arī secināja, ka Lactobacillus buchneri DSM 22501 preparāts var uzlabot skābbarības ražošanu no viegli, mēreni grūti un grūti ieskābējamas lopbarības, samazinot pH līmeni un amonjaka slāpekļa daudzumu, un uzlabot sausnas uzglabāšanu un ka Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323 preparāts var uzlabot viegli, mēreni grūti un grūti ieskābējamas lopbarības aerobo stabilitāti, un ka Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 un Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 preparāti var uzlabot viegli ieskābējamas lopbarības aerobo stabilitāti visām dzīvnieku sugām. Iestāde uzskata, ka nav vajadzības noteikt īpašas prasības uzraudzībai pēc preparātu laišanas tirgū. Tā arī pārbaudīja ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par barībā esošo barības piedevu analīzes metodēm. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2013. gada 12. marta (2) un 2013. gada 16. aprīļa (3) atzinumos secināja, ka ierosinātajos lietošanas apstākļos attiecīgajiem preparātiem nav kaitīgas ietekmes uz dzīvnieku veselību, cilvēku veselību vai vidi. Iestāde arī secināja, ka Lactobacillus plantarum NCIMB 40027 preparāts varētu uzlabot skābbarības ražošanu, palielinot pienskābes saturu, un pagarināt sausnas uzglabāšanas laiku, pazeminot pH līmeni un samazinot proteīnu noārdīšanos, ja viegli un mēreni grūti ieskābējamā lopbarībā tā minimālais saturs ir 1 × 108 KVV/kg svaiga materiāla un grūti ieskābējamā lopbarībā – 1 × 109 KVV/kg svaiga materiāla. Tā arī secināja, ka Lactobacillus buchneri DSM 22501 preparāts var uzlabot skābbarības ražošanu no viegli, mēreni grūti un grūti ieskābējamas lopbarības, samazinot pH līmeni un amonjaka slāpekļa daudzumu, un uzlabot sausnas uzglabāšanu un ka Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323 preparāts var uzlabot viegli, mēreni grūti un grūti ieskābējamas lopbarības aerobo stabilitāti, un ka Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 un Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 preparāti var uzlabot viegli ieskābējamas lopbarības aerobo stabilitāti visām dzīvnieku sugām. Iestāde uzskata, ka nav vajadzības noteikt īpašas prasības uzraudzībai pēc preparātu laišanas tirgū. Tā arī pārbaudīja ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par barībā esošo barības piedevu analīzes metodēm.

| (5) | Attiecīgo preparātu novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tāpēc šos preparātus būtu jāatļauj izmantot atbilstīgi šīs regulas pielikumam. |
| --- | --- |

(5)

Attiecīgo preparātu novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tāpēc šos preparātus būtu jāatļauj izmantot atbilstīgi šīs regulas pielikumam.

| (6) | Tā kā drošības apsvērumu dēļ nav nepieciešams uzreiz piemērot atļaujas nosacījumos veiktās izmaiņas, ir lietderīgi noteikt pārejas periodu, lai ieinteresētās personas varētu sagatavoties no atļaujas piešķiršanas izrietošo jauno prasību izpildei. |
| --- | --- |

(6)

Tā kā drošības apsvērumu dēļ nav nepieciešams uzreiz piemērot atļaujas nosacījumos veiktās izmaiņas, ir lietderīgi noteikt pārejas periodu, lai ieinteresētās personas varētu sagatavoties no atļaujas piešķiršanas izrietošo jauno prasību izpildei.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Atļauja

Pielikumā minētos preparātus, kas ietilpst piedevu kategorijā “tehnoloģiskās piedevas” un funkcionālajā grupā “skābbarības piedevas”, ir atļauts lietot kā piedevas dzīvnieku ēdināšanā, ievērojot šajā pielikumā izklāstītos nosacījumus.

2. pants

Pārejas pasākumi

Pielikumā minētos preparātus un tos saturošo barību, kas ražoti un marķēti pirms 2014. gada 28. maija, saskaņā ar noteikumiem, kas bija piemērojami pirms 2013. gada 28. novembra, arī turpmāk drīkst laist tirgū un lietot, līdz beidzas esošie krājumi.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 7. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

1

(2)  EFSA Journal 2013; 11(4):3168.

2

EFSA Journal

(3)  EFSA Journal 2013; 11(5):3205.

3

EFSA Journal

---

PIELIKUMS

| Piedevas identifikācijas numurs | Atļaujas turētāja nosaukums | Piedeva | Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analīzes metode | Dzīvnieku suga vai kategorija | Maksimālais vecums | Minimālais saturs | Maksimālais saturs | Citi noteikumi | Atļaujas derīguma termiņš |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KVV/kg svaiga materiāla |
| Tehnoloģisko piedevu kategorija. Funkcionālā grupa: skābbarības piedevas |
| 1k20743 | — | Lactobacillus plantarum NCIMB 40027 | | Piedevas sastāvs


  Lactobacillus plantarum NCIMB 40027 preparāts, kas satur vismaz 1 × 1011 KVV/g piedevas |

Piedevas identifikācijas numurs

Atļaujas turētāja nosaukums

Piedeva

Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analīzes metode

Dzīvnieku suga vai kategorija

Maksimālais vecums

Minimālais saturs

Maksimālais saturs

Citi noteikumi

Atļaujas derīguma termiņš

KVV/kg svaiga materiāla

Tehnoloģisko piedevu kategorija. Funkcionālā grupa: skābbarības piedevas

1k20743

—

Lactobacillus plantarum NCIMB 40027

Piedevas sastāvs

Lactobacillus plantarum NCIMB 40027 preparāts, kas satur vismaz 1 × 1011 KVV/g piedevas

| | Aktīvās vielas raksturojums


  Lactobacillus plantarum NCIMB 40027 dzīvotspējīgās šūnas |
| --- | --- |

Aktīvās vielas raksturojums

Lactobacillus plantarum NCIMB 40027 dzīvotspējīgās šūnas

| | Analīzes metode
   (1)

  Skaitīšana barības piedevā: Petri trauciņa un uztriepuma metode (EN 15787).
  Identifikācija: pulsējošā lauka gela elektroforēze (PFGE). |
| --- | --- |

Analīzes metode
   (1)

Skaitīšana barības piedevā: Petri trauciņa un uztriepuma metode (EN 15787).

Identifikācija: pulsējošā lauka gela elektroforēze (PFGE).

Visas dzīvnieku sugas

—

—

—

| 1. | Piedevas un premiksa lietošanas noteikumos norāda glabāšanas nosacījumus. |
| --- | --- |

1.

Piedevas un premiksa lietošanas noteikumos norāda glabāšanas nosacījumus.

| 2. | Piedevas minimālais saturs, ja to nekombinē ar citiem mikroorganismiem, ko lieto kā skābbarības piedevas:






  — | 1 × 108 KVV/kg svaiga materiāla viegli un mēreni grūti ieskābējamā materiālā (2), |
| --- | --- | --- |

2.

Piedevas minimālais saturs, ja to nekombinē ar citiem mikroorganismiem, ko lieto kā skābbarības piedevas:

—

1 × 108 KVV/kg svaiga materiāla viegli un mēreni grūti ieskābējamā materiālā (2),

| — | 1 × 109 KVV/kg svaiga materiāla grūti ieskābējamā materiālā (3). |
| --- | --- |

—

1 × 109 KVV/kg svaiga materiāla grūti ieskābējamā materiālā (3).

| 3. | Drošības apsvērumi: rīkojoties ar preparātu, ir ieteicams izmantot elpceļu aizsarglīdzekļus un cimdus. |
| --- | --- |

3.

Drošības apsvērumi: rīkojoties ar preparātu, ir ieteicams izmantot elpceļu aizsarglīdzekļus un cimdus.

2023. gada 28. novembris

1k20738

Lactobacillus buchneri DSM 22501

| | Piedevas sastāvs


  Lactobacillus buchneri DSM 22501 preparāts, kas satur vismaz 5 × 1010 KVV/g piedevas |
| --- | --- |

Piedevas sastāvs

Lactobacillus buchneri DSM 22501 preparāts, kas satur vismaz 5 × 1010 KVV/g piedevas

| | Aktīvās vielas raksturojums


  Lactobacillus buchneri DSM 22501 dzīvotspējīgās šūnas |
| --- | --- |

Aktīvās vielas raksturojums

Lactobacillus buchneri DSM 22501 dzīvotspējīgās šūnas

| | Analīzes metode
   (1)

  Skaitīšana barības piedevā: Petri trauciņa un uztriepuma metode (EN 15787).
  Identifikācija: pulsējošā lauka gela elektroforēze (PFGE). |
| --- | --- |

Analīzes metode
   (1)

Skaitīšana barības piedevā: Petri trauciņa un uztriepuma metode (EN 15787).

Identifikācija: pulsējošā lauka gela elektroforēze (PFGE).

Visas dzīvnieku sugas

| 1. | Piedevas un premiksa lietošanas noteikumos norāda glabāšanas temperatūru un glabāšanas laiku. |
| --- | --- |

1.

Piedevas un premiksa lietošanas noteikumos norāda glabāšanas temperatūru un glabāšanas laiku.

| 2. | Piedevas minimālais saturs, ja to nekombinē ar citiem mikroorganismiem, ko lieto kā skābbarības piedevas: 1 × 108 KVV/kg svaiga materiāla. |
| --- | --- |

2.

Piedevas minimālais saturs, ja to nekombinē ar citiem mikroorganismiem, ko lieto kā skābbarības piedevas: 1 × 108 KVV/kg svaiga materiāla.

| 3. | Drošības apsvērumi: rīkojoties ar preparātu, ir ieteicams izmantot elpceļu aizsarglīdzekļus un cimdus. |
| --- | --- |

3.

Drošības apsvērumi: rīkojoties ar preparātu, ir ieteicams izmantot elpceļu aizsarglīdzekļus un cimdus.

1k20739

—

Lactobacillus buchneri

NCIMB 40788/CNCM I-4323

| | Piedevas sastāvs


  Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323 preparāts, kas satur vismaz 3 × 109 KVV/g piedevas |
| --- | --- |

Piedevas sastāvs

Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323 preparāts, kas satur vismaz 3 × 109 KVV/g piedevas

| | Aktīvās vielas raksturojums


  Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323 dzīvotspējīgās šūnas |
| --- | --- |

Aktīvās vielas raksturojums

Lactobacillus buchneri NCIMB 40788/CNCM I-4323 dzīvotspējīgās šūnas

| | Analīzes metode
   (1)

  Skaitīšana barības piedevā: Petri trauciņa un uztriepuma metode (EN 15787).
  Identifikācija: pulsējošā lauka gela elektroforēze (PFGE). |
| --- | --- |

Analīzes metode
   (1)

Skaitīšana barības piedevā: Petri trauciņa un uztriepuma metode (EN 15787).

Identifikācija: pulsējošā lauka gela elektroforēze (PFGE).

Visas dzīvnieku sugas

—

—

—

| 1. | Piedevas un premiksa lietošanas noteikumos norāda glabāšanas temperatūru un glabāšanas laiku. |
| --- | --- |

1.

Piedevas un premiksa lietošanas noteikumos norāda glabāšanas temperatūru un glabāšanas laiku.

| 2. | Piedevas minimālais saturs, ja to nekombinē ar citiem mikroorganismiem, ko lieto kā skābbarības piedevas: 1 × 108 KVV/kg svaiga materiāla. |
| --- | --- |

2.

Piedevas minimālais saturs, ja to nekombinē ar citiem mikroorganismiem, ko lieto kā skābbarības piedevas: 1 × 108 KVV/kg svaiga materiāla.

| 3. | Drošības apsvērumi: rīkojoties ar preparātu, ir ieteicams izmantot elpceļu aizsarglīdzekļus un cimdus. |
| --- | --- |

3.

Drošības apsvērumi: rīkojoties ar preparātu, ir ieteicams izmantot elpceļu aizsarglīdzekļus un cimdus.

2023. gada 28. novembris

1k20740

—

Lactobacillus buchneri

LN 40177/ATCC PTA-6138

| | Piedevas sastāvs


  Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 preparāts, kas satur vismaz 1 × 1010 KVV/g piedevas |
| --- | --- |

Piedevas sastāvs

Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 preparāts, kas satur vismaz 1 × 1010 KVV/g piedevas

| | Aktīvās vielas raksturojums


  Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 dzīvotspējīgās šūnas |
| --- | --- |

Aktīvās vielas raksturojums

Lactobacillus buchneri LN 40177/ATCC PTA-6138 dzīvotspējīgās šūnas

| | Analīzes metode
   (1)

  Skaitīšana barības piedevā: Petri trauciņa un uztriepuma metode (EN 15787).
  Identifikācija: pulsējošā lauka gela elektroforēze (PFGE). |
| --- | --- |

Analīzes metode
   (1)

Skaitīšana barības piedevā: Petri trauciņa un uztriepuma metode (EN 15787).

Identifikācija: pulsējošā lauka gela elektroforēze (PFGE).

Visas dzīvnieku sugas

—

—

—

| 1. | Piedevas un premiksa lietošanas noteikumos norāda glabāšanas temperatūru un glabāšanas laiku. |
| --- | --- |

1.

Piedevas un premiksa lietošanas noteikumos norāda glabāšanas temperatūru un glabāšanas laiku.

| 2. | Piedevas minimālais saturs, ja to nekombinē ar citiem mikroorganismiem, ko lieto kā skābbarības piedevas: 1 × 108 KVV/kg svaiga materiāla. |
| --- | --- |

2.

Piedevas minimālais saturs, ja to nekombinē ar citiem mikroorganismiem, ko lieto kā skābbarības piedevas: 1 × 108 KVV/kg svaiga materiāla.

| 3. | Piedevu lieto viegli ieskābējamā materiālā (4). |
| --- | --- |

3.

Piedevu lieto viegli ieskābējamā materiālā (4).

| 4. | Drošības apsvērumi: rīkojoties ar preparātu, ir ieteicams izmantot elpceļu aizsarglīdzekļus un cimdus. |
| --- | --- |

4.

Drošības apsvērumi: rīkojoties ar preparātu, ir ieteicams izmantot elpceļu aizsarglīdzekļus un cimdus.

2023. gada 28. novembris

1k20741

—

Lactobacillus buchneri

LN 4637/ATCC PTA-2494

| | Piedevas sastāvs


  Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 preparāts, kas satur vismaz 1 × 1010 KVV/g piedevas |
| --- | --- |

Piedevas sastāvs

Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 preparāts, kas satur vismaz 1 × 1010 KVV/g piedevas

| | Aktīvās vielas raksturojums


  Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 dzīvotspējīgās šūnas |
| --- | --- |

Aktīvās vielas raksturojums

Lactobacillus buchneri LN 4637/ATCC PTA-2494 dzīvotspējīgās šūnas

| | Analīzes metode
   (1)

  Skaitīšana barības piedevā: Petri trauciņa un uztriepuma metode (EN 15787).
  Identifikācija: pulsējošā lauka gela elektroforēze (PFGE). |
| --- | --- |

Analīzes metode
   (1)

Skaitīšana barības piedevā: Petri trauciņa un uztriepuma metode (EN 15787).

Identifikācija: pulsējošā lauka gela elektroforēze (PFGE).

Visas dzīvnieku sugas

—

—

—

| 1. | Piedevas un premiksa lietošanas noteikumos norāda glabāšanas temperatūru un glabāšanas laiku. |
| --- | --- |

1.

Piedevas un premiksa lietošanas noteikumos norāda glabāšanas temperatūru un glabāšanas laiku.

| 2. | Piedevas minimālais saturs, ja to nekombinē ar citiem mikroorganismiem, ko lieto kā skābbarības piedevas: 1 × 108 KVV/kg svaiga materiāla. |
| --- | --- |

2.

Piedevas minimālais saturs, ja to nekombinē ar citiem mikroorganismiem, ko lieto kā skābbarības piedevas: 1 × 108 KVV/kg svaiga materiāla.

| 3. | Piedevu lieto viegli ieskābējamā materiālā (4). |
| --- | --- |

3.

Piedevu lieto viegli ieskābējamā materiālā (4).

| 4. | Drošības apsvērumi: rīkojoties ar preparātu, ir ieteicams izmantot elpceļu aizsarglīdzekļus un cimdus. |
| --- | --- |

4.

Drošības apsvērumi: rīkojoties ar preparātu, ir ieteicams izmantot elpceļu aizsarglīdzekļus un cimdus.

2023. gada 28. novembris

---

(1)  Sīkāka informācija par analīzes metodēm atrodama references laboratorijas tīmekļa vietnē: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx

(2)  Viegli ieskābējama lopbarība: > 3 % šķīstošu ogļhidrātu svaigajā materiālā. Mēreni grūti ieskābējama lopbarība: 1,5–3 % šķīstošu ogļhidrātu svaigajā materiālā. Regula (EK) Nr. 429/2008 (OV L 133, 22.5.2008., 1. lpp.).

(3)  Grūti ieskābējama lopbarība: < 1,5 % šķīstošu ogļhidrātu svaigajā materiālā. Regula (EK) Nr. 429/2008 (OV L 133, 22.5.2008., 1. lpp.).

(4)  Viegli ieskābējama lopbarība: > 3 % šķīstošu ogļhidrātu svaigajā materiālā. Regula (EK) Nr. 429/2008 (OV L 133, 22.5.2008., 1. lpp.).

---

| 8.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 298/34 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 298/34

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1114/2013

(2013. gada 7. novembris),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1857/2006 attiecībā uz tās piemērošanas termiņu

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1998. gada 7. maija Regulu (EK) Nr. 994/98 par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 92. un 93. pantu attiecībā uz dažu kategoriju valsts horizontālo atbalstu (1),

publicējusi šīs regulas projektu (2),

apspriedusies ar Valsts atbalsta padomdevēju komiteju,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulas (EK) Nr. 1857/2006 (3) spēkā esība beigsies 2013. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulas (EK) Nr. 1857/2006 (3) spēkā esība beigsies 2013. gada 31. decembrī.

| (2) | 2012. gada 8. maija paziņojumā par ES valsts atbalsta modernizāciju (4) Komisija sāka valsts atbalsta noteikumu plašu pārskatīšanu. Šajā pārskatīšanā Regula (EK) Nr. 994/98 jau ir grozīta ar Padomes Regulu (ES) Nr. 733/2013 (5). Joprojām tiek pārskatīta virkne citu normatīvo tiesību aktu, kas saistīti ar valsts atbalsta novērtēšanu lauksaimniecības nozarē, jo īpaši jaunie noteikumi, ko piemēros lauku attīstībai, jaunās pamatnostādnes valsts atbalstam lauksaimniecībā un jaunā vispārējā grupu atbrīvojuma regula, ar kuru aizstāj Komisijas Regulu (EK) Nr. 800/2008 (6). Šo instrumentu pielāgošanu nebūs iespējams pabeigt līdz Regulas (EK) Nr. 1857/2006 spēkā esības termiņa beigām, vai arī tie vēl nebūs pilnībā piemērojami 2014. gada 1. janvārī. Lai nodrošinātu konsekventu pieeju attiecībā uz visiem valsts atbalsta instrumentiem, būtu lietderīgi pagarināt Regulas (EK) Nr. 1857/2006 piemērošanas termiņu līdz 2014. gada 30. jūnijam. |
| --- | --- |

(2)

2012. gada 8. maija paziņojumā par ES valsts atbalsta modernizāciju (4) Komisija sāka valsts atbalsta noteikumu plašu pārskatīšanu. Šajā pārskatīšanā Regula (EK) Nr. 994/98 jau ir grozīta ar Padomes Regulu (ES) Nr. 733/2013 (5). Joprojām tiek pārskatīta virkne citu normatīvo tiesību aktu, kas saistīti ar valsts atbalsta novērtēšanu lauksaimniecības nozarē, jo īpaši jaunie noteikumi, ko piemēros lauku attīstībai, jaunās pamatnostādnes valsts atbalstam lauksaimniecībā un jaunā vispārējā grupu atbrīvojuma regula, ar kuru aizstāj Komisijas Regulu (EK) Nr. 800/2008 (6). Šo instrumentu pielāgošanu nebūs iespējams pabeigt līdz Regulas (EK) Nr. 1857/2006 spēkā esības termiņa beigām, vai arī tie vēl nebūs pilnībā piemērojami 2014. gada 1. janvārī. Lai nodrošinātu konsekventu pieeju attiecībā uz visiem valsts atbalsta instrumentiem, būtu lietderīgi pagarināt Regulas (EK) Nr. 1857/2006 piemērošanas termiņu līdz 2014. gada 30. jūnijam.

| (3) | Tāpēc Regula (EK) Nr. 1857/2006 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc Regula (EK) Nr. 1857/2006 būtu attiecīgi jāgroza.

| (4) | Ir svarīgi nodrošināt lauku attīstības politikas īstenošanas nepārtrauktību un vienmērīgu pāreju no viena plānošanas perioda uz nākamo plānošanas periodu. Nenovēršami būs posms, kurā 2007.–2013. gada plānošanas perioda un nākamā plānošanas perioda lauku attīstības programmu piemērošana un atbilstošās tiesību normas dublēsies. Šai sakarā dalībvalstis, ievērojot konkrētus nosacījumus, var turpināt uzņemties saistības atbilstoši Padomes Regulai (EK) Nr. 1698/2005 (7) pēc 2007.–2013. gada plānošanas perioda beigām līdz 2015. gada 31. decembrim. Tādējādi tiesiskās noteiktības labad ir lietderīgi precizēt, ka, Regulā (EK) Nr. 1857/2006 sniedzot atsauci uz Regulā (EK) Nr. 1698/2005 minētajiem kritērijiem, tos vajadzētu piemērot valsts atbalsta novērtēšanai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1857/2006 tās pagarinātajā piemērošanas termiņā arī pēc tam, kad stājusies spēkā jaunā regula, ar ko aizstāj Regulu (EK) Nr. 1698/2005. |
| --- | --- |

(4)

Ir svarīgi nodrošināt lauku attīstības politikas īstenošanas nepārtrauktību un vienmērīgu pāreju no viena plānošanas perioda uz nākamo plānošanas periodu. Nenovēršami būs posms, kurā 2007.–2013. gada plānošanas perioda un nākamā plānošanas perioda lauku attīstības programmu piemērošana un atbilstošās tiesību normas dublēsies. Šai sakarā dalībvalstis, ievērojot konkrētus nosacījumus, var turpināt uzņemties saistības atbilstoši Padomes Regulai (EK) Nr. 1698/2005 (7) pēc 2007.–2013. gada plānošanas perioda beigām līdz 2015. gada 31. decembrim. Tādējādi tiesiskās noteiktības labad ir lietderīgi precizēt, ka, Regulā (EK) Nr. 1857/2006 sniedzot atsauci uz Regulā (EK) Nr. 1698/2005 minētajiem kritērijiem, tos vajadzētu piemērot valsts atbalsta novērtēšanai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1857/2006 tās pagarinātajā piemērošanas termiņā arī pēc tam, kad stājusies spēkā jaunā regula, ar ko aizstāj Regulu (EK) Nr. 1698/2005.

| (5) | Ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1857/2006 piemērošanas termiņa pagarināšanu, dažas dalībvalstis varētu vēlēties pagarināt pasākumus, par kuriem ir sniegts informācijas kopsavilkums atbilstīgi minētās regulas 20. pantam. Lai samazinātu administratīvo slogu, būtu lietderīgi uzskatīt, ka Komisijai ir sniegts informācijas kopsavilkums par šo pasākumu pagarināšanu, ja attiecīgie pasākumi ir bez ievērojamām izmaiņām. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1857/2006 piemērošanas termiņa pagarināšanu, dažas dalībvalstis varētu vēlēties pagarināt pasākumus, par kuriem ir sniegts informācijas kopsavilkums atbilstīgi minētās regulas 20. pantam. Lai samazinātu administratīvo slogu, būtu lietderīgi uzskatīt, ka Komisijai ir sniegts informācijas kopsavilkums par šo pasākumu pagarināšanu, ja attiecīgie pasākumi ir bez ievērojamām izmaiņām.

| (6) | Šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, lai Regulas (EK) Nr. 1857/2006 piemērošanas periodu varētu pagarināt pirms tās sākotnējā spēkā esības beigu termiņa, |
| --- | --- |

(6)

Šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, lai Regulas (EK) Nr. 1857/2006 piemērošanas periodu varētu pagarināt pirms tās sākotnējā spēkā esības beigu termiņa,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1857/2006 23. panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

“To piemēro no 2007. gada 1. janvāra līdz 2014. gada 30. jūnijam.”

2. pants

Ja sakarā ar Regulas (EK) Nr. 1857/2006 grozīšanu kāda dalībvalsts vēlas pagarināt pasākumus, par kuriem informācijas kopsavilkums atbilstīgi minētās regulas 20. pantam ir sniegts Komisijai, informācijas kopsavilkumu par šo pasākumu pagarināšanu uzskata par sniegtu Komisijai, ja attiecīgie pasākumi ir bez ievērojamām izmaiņām.

3. pants

Ja Regulā (EK) Nr. 1857/2006 tiek sniegta atsauce uz Regulā (EK) Nr. 1698/2005 minētajiem kritērijiem, šos kritērijus turpina piemērot valsts atbalsta novērtēšanai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1857/2006 tās pagarinātajā piemērošanas termiņā arī pēc tam, kad stājusies spēkā jaunā regula, ar ko aizstāj Regulu (EK) Nr. 1698/2005.

4. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 7. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 142, 14.5.1998., 1. lpp.

1

(2)  OV C 227, 6.8.2013., 1. lpp.

2

(3)  Komisijas 2006. gada 15. decembra Regula (EK) Nr. 1857/2006 par Līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, un grozījumiem Regulā (EK) Nr. 70/2001 (OV L 358, 16.12.2006., 3. lpp.).

3

(4)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “ES valsts atbalsta modernizācija (VAM)”, 8.5.2012., COM(2012) 209 final.

4

(5)  Padomes 2013. gada 22. jūlija Regula (ES) Nr. 733/2013, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 994/98 par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 92. un 93. pantu attiecībā uz dažu kategoriju valsts horizontālo atbalstu (OV L 204, 31.7.2013., 11. lpp.).

5

(6)  Komisijas 2008. gada 6. augusta Regula (EK) Nr. 800/2008, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot Līguma 87. un 88. pantu (vispārējā grupu atbrīvojuma regula) (OV L 214, 9.8.2008., 3. lpp.).

6

(7)  Padomes 2005. gada 20. septembra Regula (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (OV L 277, 21.10.2005., 1. lpp.).

7

---

| 8.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 298/36 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 298/36

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1115/2013

(2013. gada 7. novembris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 7. novembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | AL | 40,0 |
| MA | 42,5 |
| MK | 39,0 |
| ZZ | 40,5 |
| 0707 00 05 | AL | 57,9 |
| EG | 177,3 |
| MK | 61,5 |
| TR | 131,5 |
| ZZ | 107,1 |
| 0709 93 10 | AL | 48,7 |
| MA | 85,3 |
| TR | 155,0 |
| ZZ | 96,3 |
| 0805 20 10 | AU | 136,9 |
| MA | 75,8 |
| ZA | 148,9 |
| ZZ | 120,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | PE | 125,0 |
| SZ | 56,1 |
| TR | 72,2 |
| UY | 92,8 |
| ZA | 131,6 |
| ZZ | 95,5 |
| 0805 50 10 | TR | 77,6 |
| ZA | 54,2 |
| ZZ | 65,9 |
| 0806 10 10 | BR | 245,4 |
| PE | 271,8 |
| TR | 165,7 |
| US | 362,2 |
| ZZ | 261,3 |
| 0808 10 80 | BA | 64,2 |
| CL | 210,3 |
| NZ | 143,5 |
| US | 135,0 |
| ZA | 152,2 |
| ZZ | 141,0 |
| 0808 30 90 | CN | 65,8 |
| TR | 114,2 |
| ZZ | 90,0 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

AL

40,0

MA

42,5

MK

39,0

ZZ

40,5

0707 00 05

AL

57,9

EG

177,3

MK

61,5

TR

131,5

ZZ

107,1

0709 93 10

AL

48,7

MA

85,3

TR

155,0

ZZ

96,3

0805 20 10

AU

136,9

MA

75,8

ZA

148,9

ZZ

120,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

PE

125,0

SZ

56,1

TR

72,2

UY

92,8

ZA

131,6

ZZ

95,5

0805 50 10

TR

77,6

ZA

54,2

ZZ

65,9

0806 10 10

BR

245,4

PE

271,8

TR

165,7

US

362,2

ZZ

261,3

0808 10 80

BA

64,2

CL

210,3

NZ

143,5

US

135,0

ZA

152,2

ZZ

141,0

0808 30 90

CN

65,8

TR

114,2

ZZ

90,0

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 8.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 298/38 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 298/38

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2013. gada 7. novembris),

ar ko izveido Eiropas augstākā līmeņa infrastruktūru pētniecības atklājumu praktiskai izmantošanai medicīnā kā Eiropas pētniecības infrastruktūras konsorciju (EATRIS ERIC)

(2013/640/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 25. jūnija Regulu (EK) Nr. 723/2009 par Kopienas tiesisko regulējumu, ko piemēro Eiropas pētniecības infrastruktūras konsorcijam (ERIC) (1), un jo īpaši tās 6. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Čehijas Republika, Dānijas Karaliste, Igaunijas Republika, Itālijas Republika, Nīderlandes Karaliste un Somijas Republika lūdza Komisiju izveidot Eiropas augstākā līmeņa infrastruktūru pētniecības atklājumu praktiskai izmantošanai medicīnā kā Eiropas pētniecības infrastruktūras konsorciju (EATRIS ERIC). Spānijas Karaliste un Francijas Republika sākotnēji piedalīsies EATRIS ERIC kā novērotājas. |
| --- | --- |

(1)

Čehijas Republika, Dānijas Karaliste, Igaunijas Republika, Itālijas Republika, Nīderlandes Karaliste un Somijas Republika lūdza Komisiju izveidot Eiropas augstākā līmeņa infrastruktūru pētniecības atklājumu praktiskai izmantošanai medicīnā kā Eiropas pētniecības infrastruktūras konsorciju (EATRIS ERIC). Spānijas Karaliste un Francijas Republika sākotnēji piedalīsies EATRIS ERIC kā novērotājas.

| (2) | Čehijas Republika, Dānijas Karaliste, Igaunijas Republika, Spānijas Karaliste, Francijas Republika, Itālijas Republika un Somijas Republika ir izvēlējušās Nīderlandes Karalisti par EATRIS ERIC uzņēmēju dalībvalsti. |
| --- | --- |

(2)

Čehijas Republika, Dānijas Karaliste, Igaunijas Republika, Spānijas Karaliste, Francijas Republika, Itālijas Republika un Somijas Republika ir izvēlējušās Nīderlandes Karalisti par EATRIS ERIC uzņēmēju dalībvalsti.

| (3) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Regulas (EK) Nr. 723/2009 20. pantu, |
| --- | --- |

(3)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Regulas (EK) Nr. 723/2009 20. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Ar šo tiek izveidots Eiropas augstākā līmeņa infrastruktūras pētniecības atklājumu praktiskai izmantošanai medicīnā Eiropas pētniecības infrastruktūras konsorcijs (EATRIS ERIC).

2.   EATRIS ERIC statūti ir izklāstīti pielikumā. Šos statūtus atjaunina un dara publiski pieejamus EATRIS ERIC tīmekļa vietnē un tā statūtos noteiktajā atrašanās vietā.

3.   Svarīgākie EATRIS ERIC statūtu elementi, kuru grozījumi ir jāapstiprina Komisijai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 723/2009 11. panta 1. punktu, ir paredzēti 1., 2., 18., 20., 21., 22., 23., 24., 25., 28. un 29. pantā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2013. gada 7. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 206, 8.8.2009., 1. lpp.

1

---

PIELIKUMS

EATRIS ERIC STATŪTI

DALĪBNIEKI,

vienlaikus atzīstot valsts centru svarīgo lomu un to pētniecības atklājumu praktiskās izmantošanas iespējas, izmantojot organizētu EATRIS ERIC infrastruktūru;

ar mērķi uzlabot pētniecības atklājumu praktisko izmantošanu biomedicīnā, izveidojot Eiropas augstākā līmeņa infrastruktūru pētniecības atklājumu praktiskai izmantošanai, kas ietver galvenās pirmsklīniskās un klīniskās iekārtas un praktisku pieredzi, kas nepieciešama, lai atbalstītu jaunu biomedicīnas profilaktisku, diagnostisku un terapeitisku stratēģiju pētniecību un izstrādi nolūkā sniegt cilvēkiem labāku veselības aprūpi;

ar mērķi sniegt piekļuvi Eiropas progresīvās pētniecības atklājumu praktiskās izmantošanas infrastruktūrai nolūkā būtiski ietekmēt veselības aprūpi un sniegt ievērojamu ieguldījumu instrumentu un tehnoloģiju attīstībā, kas virzītu zinātnes atklājumu praktisku izmantošanu;

atzīstot un ņemot vērā EATRIS sagatavošanas posma projekta rezultātus, kuru finansēja Eiropas Komisija, un EATRIS pārejas posma progresu;

nolemjot pieprasīt Eiropas Komisijai izveidot Eiropas augstākā līmeņa infrastruktūras pētniecības atklājumu praktiskai izmantošanai medicīnā Eiropas pētniecības infrastruktūras konsorciju (EATRIS ERIC) – kā EATRIS pārejas posma rezultātu;

IR VIENOJUŠIES PAR TURPMĀK IZKLĀSTĪTAJIEM NOTEIKUMIEM.

I   NODAĻA

VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI

1. pants

Nosaukums, atrašanās vieta un darba valoda

1.   Tiek izveidota dalīta Eiropas pētniecības infrastruktūra, ko sauc par “Eiropas augstākā līmeņa infrastruktūru pētniecības atklājumu praktiskai izmantošanai medicīnā”, turpmāk tekstā – “EATRIS”.

2.   Eiropas augstākā līmeņa infrastruktūras pētniecības atklājumu praktiskai izmantošanai medicīnā Eiropas pētniecības infrastruktūras konsorcija (ERIC) nosaukums ir “EATRIS ERIC”.

3.   EATRIS ERIC juridiskā adrese ir Amsterdamā Nīderlandē.

4.   EATRIS ERIC darba valoda ir angļu.

2. pants

Uzdevumi un darbības

1.   EATRIS ERIC veicina pētniecības atklājumu praktisku izmantošanu medicīnā.

2.   EATRIS ERIC organizē un atvieglina pārvaldību un koordināciju, kas vajadzīga, lai izveidotu un izmantotu EATRIS pētniecības infrastruktūru.

3.   EATRIS pētniecības infrastruktūra apvieno vadošos Eiropas pētniecības institūtus, kas daļu savas pētījumu un izstrādes kapacitātes velta EATRIS ERIC, apmainoties ar datiem, instrumentiem un zināšanām, kas saistītas ar pētniecības atklājumu praktisku izmantošanu medicīnā un jo īpaši par šādiem jautājumiem:

| a) | bioloģiskā un uzlabotā terapija, piemēram, gēnu un šūnu terapija, reģeneratīvā medicīna; |
| --- | --- |

a)

bioloģiskā un uzlabotā terapija, piemēram, gēnu un šūnu terapija, reģeneratīvā medicīna;

| b) | bioloģiskie marķieri; |
| --- | --- |

b)

bioloģiskie marķieri;

| c) | mazās molekulas; |
| --- | --- |

c)

mazās molekulas;

| d) | molekulārā attēlveidošana un marķieri; |
| --- | --- |

d)

molekulārā attēlveidošana un marķieri;

| e) | vakcīnas. |
| --- | --- |

e)

vakcīnas.

II   NODAĻA

DALĪBNIEKI

3. pants

Dalībnieku sastāvs un pārstāvība

1.   EATRIS ERIC kā dalībniekiem jāpiedalās vismaz trim dalībvalstīm, tikai valstis un starpvaldību organizācijas var kļūt par dalībnieku un iegūt balsstiesības.

2.   Jebkurš dalībnieks ieceļ vienu vai divus pārstāvjus valdē. Diviem pārstāvjiem kopā ir viena balss.

3.   Dalībnieki un viņu pārstāvji ir uzskaitīti 1. papildinājumā. Valstis, kas iesniedza pieteikumu Eiropas Komisijai, ar kuru lūdza izveidot EATRIS ERIC, turpmāk sauc “dibinātāji”.

4. pants

Jaunu dalībnieku uzņemšana

1.   Dalības pieteikumu iesniedz rakstiski valdes priekšsēdētājam, aprakstot savu finansiālo ieguldījumu un citu atbalstu EATRIS ERIC uzdevumu veikšanai un darbībai un kā pieteikuma iesniedzēji izpildīs savus pienākumus.

2.   Jaunu dalībnieku uzņemšanu apstiprina valde.

5. pants

Dalībnieka izstāšanās un dalības izbeigšana

1.   Dalībnieki nevar izstāties no EATRIS ERIC pirmajos piecos gados pēc tā izveidošanas, ja vien dalība nav bijusi paredzēta uz noteiktu īsāku termiņu.

2.   Pēc pirmajiem pieciem gadiem laikā pēc EATRIS ERIC izveidošanas dalībnieks var izstāties, ja pieteikumu par to iesniedz 12 mēnešus iepriekš. Izstāšanās stājas spēkā tikai finanšu gada beigās un pēc tam, kad dalībnieks, kurš vēlas izstāties, ir izpildījis savus pienākumus.

3.   Atkāpjoties no šā panta 1. punkta, dalībnieks var izstāties pirmo piecu gadu laikā, ja valde nolemj pacelt ikgadējā finanšu ieguldījuma slieksni, kā norādīts 2. papildinājuma e) un f) punktā. Dalībnieks, kas vēlas izstāties, pieprasa izstāšanos sešu mēnešu laikā kopš priekšlikuma par gada finanšu iemaksu palielināšanu pieņemšanas. Izstāšanās stājas spēkā tikai finanšu gada beigās un pēc tam, kad dalībnieks, kurš vēlas izstāties, ir izpildījis savus pienākumus.

4.   Valde ir tiesīga izbeigt dalību šādos gadījumos:

| a) | ja dalībnieks būtiski nav izpildījis vienu vai vairākus savus pienākumus, ko paredz šie statūti; |
| --- | --- |

a)

ja dalībnieks būtiski nav izpildījis vienu vai vairākus savus pienākumus, ko paredz šie statūti;

| b) | ja dalībnieks nav novērsis šādu pārkāpumu sešu mēnešu laikā pēc tā paziņošanas. |
| --- | --- |

b)

ja dalībnieks nav novērsis šādu pārkāpumu sešu mēnešu laikā pēc tā paziņošanas.

Pirms lēmuma pieņemšanas valde aicina dalībnieku paskaidrot tā nostāju par ierosināto lēmumu par darbības izbeigšanu.

5.   Dalībniekiem, kuri izstājušies vai kuru dalība izbeigta, nav ne tiesību uz jebkuru ieguldījumu kompensāciju vai atmaksu, ne arī tiesību uz EATRIS ERIC aktīviem.

6. pants

Dalībnieku tiesības un pienākumi

1.   Dalībnieku tiesības ir šādas:

| a) | tiesības piedalīties un balsot valdē; |
| --- | --- |

a)

tiesības piedalīties un balsot valdē;

| b) | tiesības piedalīties EATRIS ERIC stratēģijas un politikas izstrādē un lēmumu pieņemšanas procedūrās; |
| --- | --- |

b)

tiesības piedalīties EATRIS ERIC stratēģijas un politikas izstrādē un lēmumu pieņemšanas procedūrās;

| c) | to pētniecības kopienai ir tiesības piedalīties EATRIS ERIC pasākumos; |
| --- | --- |

c)

to pētniecības kopienai ir tiesības piedalīties EATRIS ERIC pasākumos;

| d) | to pētniecības kopienai ir tiesības piekļūt un saņemt atbalstu no EATRIS ERIC. |
| --- | --- |

d)

to pētniecības kopienai ir tiesības piekļūt un saņemt atbalstu no EATRIS ERIC.

2.   Katrs dalībnieks:

| a) | maksā gada finanšu ieguldījumu saskaņā ar valdes lēmumu; |
| --- | --- |

a)

maksā gada finanšu ieguldījumu saskaņā ar valdes lēmumu;

| b) | pilnvaro savus pārstāvjus pilntiesīgi balsot ar vienu balsi par visiem jautājumiem, kas uzdoti valdes sēdes laikā; |
| --- | --- |

b)

pilnvaro savus pārstāvjus pilntiesīgi balsot ar vienu balsi par visiem jautājumiem, kas uzdoti valdes sēdes laikā;

| c) | izveido valsts centru vai infrastruktūras konsorciju, lai izpildītu pienākumus, kas izriet no šiem statūtiem; |
| --- | --- |

c)

izveido valsts centru vai infrastruktūras konsorciju, lai izpildītu pienākumus, kas izriet no šiem statūtiem;

| d) | ieceļ vienu valsts direktoru, kas to pārstāv valsts direktoru padomē; |
| --- | --- |

d)

ieceļ vienu valsts direktoru, kas to pārstāv valsts direktoru padomē;

| e) | nodrošina vajadzīgo tehnisko infrastruktūru, lai piekļuve būtu iespējama; |
| --- | --- |

e)

nodrošina vajadzīgo tehnisko infrastruktūru, lai piekļuve būtu iespējama;

| f) | veicina EATRIS ERIC pakalpojumu izmantošanu pētnieku vidū savā valstī un apkopo lietotāju atsauksmes un prasības; |
| --- | --- |

f)

veicina EATRIS ERIC pakalpojumu izmantošanu pētnieku vidū savā valstī un apkopo lietotāju atsauksmes un prasības;

| g) | atbalsta savas valsts centrus, kuri vēlas pievienoties tādas dalībvalsts infrastruktūrai, kura piedalās EATRIS ERIC infrastruktūrā. |
| --- | --- |

g)

atbalsta savas valsts centrus, kuri vēlas pievienoties tādas dalībvalsts infrastruktūrai, kura piedalās EATRIS ERIC infrastruktūrā.

3.   Citas iemaksas, kas nav gada maksa par dalību EATRIS ERIC, dalībnieki var veikt individuāli vai kopīgi, sadarbojoties ar citiem dalībniekiem, novērotājiem vai trešām personām. Šādas iemaksas naudā vai natūrā apstiprina valde.

4.   EATRIS ERIC noslēdz nolīgumu ar valstu centriem par noteikumiem un nosacījumiem, saskaņā ar kuriem valstu centri var pievienoties EATRIS ERIC infrastruktūrai un veikt uzdevumus un darbības, kas izklāstītas 2. pantā. Valsts direktors dara visu iespējamo, lai saskaņotu sava valsts centra un EATRIS ERIC mijiedarbību.

III   NODAĻA

NOVĒROTĀJI

7. pants

Novērotāja statuss

1.   Valstis un starpvaldību organizācijas, kas vēlas sniegt ieguldījumu EATRIS ERIC darbībā, bet vēl nav tādā situācijā, lai pievienotos kā dalībnieki, var pieteikties novērotāja statusam.

2.   Novērotājus uzņem uz laiku, kas nepārsniedz trīs gadus, ja vien valde nenosaka citu termiņu.

3.   Novērotāja statusa pieteikumu rakstiski iesniedz valdes priekšsēdētājam un izklāsta, kā pretendents plāno veicināt EATRIS ERIC uzdevumu izpildi un darbības.

4.   Novērotāju uzņemšanu apstiprina valde.

8. pants

Novērotāju izstāšanās un novērotāja statusa izbeigšana

1.   Novērotāji var izstāties finanšu gada beigās ar nosacījumu, ka ir iesnieguši pieprasījumu sešus mēnešus iepriekš.

2.   Novērotājam jāizpilda savi finansiālie un citi pienākumi, pirms izstāšanās var stāties spēkā.

3.   Valde ir tiesīga izbeigt novērotāja statusu šādos gadījumos:

| a) | ja novērotājs būtiski nav izpildījis vienu vai vairākus savus pienākumus, ko paredz šie statūti; |
| --- | --- |

a)

ja novērotājs būtiski nav izpildījis vienu vai vairākus savus pienākumus, ko paredz šie statūti;

| b) | ja novērotājs nav novērsis šādu pārkāpumu sešu mēnešu laikā pēc tā paziņošanas. |
| --- | --- |

b)

ja novērotājs nav novērsis šādu pārkāpumu sešu mēnešu laikā pēc tā paziņošanas.

Pirms lēmuma pieņemšanas valde aicina novērotāju paskaidrot tā nostāju par ierosināto lēmumu par statusa izbeigšanu.

4.   Novērotājiem, kuri izstājušies vai kuru statuss izbeigts, nav ne tiesību uz jebkuru ieguldījumu kompensāciju vai atmaksu, ne arī tiesību uz EATRIS ERIC aktīviem.

9. pants

Novērotāja tiesības un pienākumi

1.   Novērotāju tiesības ir šādas:

| a) | tiesības piedalīties valdes sanāksmē bez balsstiesībām; |
| --- | --- |

a)

tiesības piedalīties valdes sanāksmē bez balsstiesībām;

| b) | to pētniecības kopienai ir tiesības piedalīties EATRIS ERIC pasākumos; |
| --- | --- |

b)

to pētniecības kopienai ir tiesības piedalīties EATRIS ERIC pasākumos;

| c) | to pētniecības kopienai ir tiesības piekļūt EATRIS ERIC infrastruktūrai un saņemt atbalstu no EATRIS ERIC. |
| --- | --- |

c)

to pētniecības kopienai ir tiesības piekļūt EATRIS ERIC infrastruktūrai un saņemt atbalstu no EATRIS ERIC.

2.   Katrs novērotājs:

| a) | ieceļ vienu vai divus pārstāvjus valdē; |
| --- | --- |

a)

ieceļ vienu vai divus pārstāvjus valdē;

| b) | maksā gada finansiālo ieguldījumu saskaņā ar valdes lēmumu; |
| --- | --- |

b)

maksā gada finansiālo ieguldījumu saskaņā ar valdes lēmumu;

| c) | sniedz savu ieguldījumu EATRIS ERIC uzdevumu izpildē un darbībās, kas izklāstītas 2. pantā. |
| --- | --- |

c)

sniedz savu ieguldījumu EATRIS ERIC uzdevumu izpildē un darbībās, kas izklāstītas 2. pantā.

3.   Citas iemaksas, kas nav gada finanšu iemaksa par dalību EATRIS ERIC, novērotāji var veikt individuāli vai kopīgi, sadarbojoties ar citiem locekļiem, novērotājiem vai trešām personām. Šādas iemaksas naudā vai natūrā apstiprina valde.

4.   Novērotājs pilnvaro savu(-us) pārstāvi(-jus) izpildīt pienākumus, kas minēti 9. panta 2. punkta b) un c) apakšpunktā.

5.   EATRIS ERIC noslēdz nolīgumu ar novērotāju par noteikumiem un nosacījumiem, saskaņā ar kuriem jāveic minētie pienākumi vai iemaksas.

IV   NODAĻA

EATRIS ERIC PĀRVALDĪBA

10. pants

Pārvaldība un vadība

EATRIS ERIC pārvaldības struktūra ietver šādas struktūras:

| a) | valdi; |
| --- | --- |

a)

valdi;

| b) | izpildvaldi. |
| --- | --- |

b)

izpildvaldi.

11. pants

Valde

1.   Valde ir EATRIS ERIC augstākā un galvenā struktūra ar visām lēmumu pieņemšanas pilnvarām. Valdes sanāksmes notiek vismaz vienu reizi gadā, un tā saskaņā ar šo statūtu noteikumiem ir atbildīga par EATRIS ERIC vispārējo vadību un uzraudzību.

2.   Dalībvalstīm kopīgi ir balsu vairākums.

3.   Valde no savu locekļu vidus ievēl priekšsēdētāju un viņa vietnieku uz divu gadu pilnvaru termiņu. Priekšsēdētāju un vietnieku var ievēlēt atkārtoti. Ja vien nav nolemts citādi, priekšsēdētājs vada visas valdes sanāksmes un viņam palīdz vietnieks.

4.   Valde dara visu iespējamo, lai panāktu vienprātību par visiem lēmumiem. Ja neizdodas panākt vienprātību, ar vienkāršu balsu vairākumu pietiek, lai pieņemtu lēmumu, izņemot lēmumus, kas minēti 5., 6. un 7. punktā.

5.   Valde pieņem lēmumu ar balsu vairākumu, kas ir vismaz divas trešdaļas dalībnieku balsu, par lēmumiem, kas:

| a) | pieņem vai maina EATRIS ERIC attīstības stratēģiju; |
| --- | --- |

a)

pieņem vai maina EATRIS ERIC attīstības stratēģiju;

| b) | ieceļ, aptur darbību vai atlaiž finanšu direktoru un zinātnisko direktoru pēc apspriešanās ar valsts direktoru padomi; |
| --- | --- |

b)

ieceļ, aptur darbību vai atlaiž finanšu direktoru un zinātnisko direktoru pēc apspriešanās ar valsts direktoru padomi;

| c) | izveido palīgstruktūras papildus pastāvīgām struktūrām; |
| --- | --- |

c)

izveido palīgstruktūras papildus pastāvīgām struktūrām;

| d) | pieņem vai maina rīkojumus, kas apraksta valdes un palīgstruktūru pilnvaras un precizē darbības; |
| --- | --- |

d)

pieņem vai maina rīkojumus, kas apraksta valdes un palīgstruktūru pilnvaras un precizē darbības;

| e) | pieņem un groza gada darba programmu un gada budžetu. |
| --- | --- |

e)

pieņem un groza gada darba programmu un gada budžetu.

6.   Valdes lēmumu izbeigt dalību vai novērotāja statusu pieņem ar balsu vairākumu – vismaz trīs ceturtdaļām dalībnieku balsu.

7.   Dalībniekam, par kura dalību lēmumu pieņem, nav balsstiesības attiecībā uz šo lēmumu.

8.   Valde pieņem lēmumu vienprātīgi, neskaitot tos, kas atturas, par šādiem lēmumiem:

| a) | statūtu grozīšanu, izņemot 1. papildinājumu; |
| --- | --- |

a)

statūtu grozīšanu, izņemot 1. papildinājumu;

| b) | EATRIS ERIC likvidēšanu. |
| --- | --- |

b)

EATRIS ERIC likvidēšanu.

Ja vien nav panākta cita vienošanās, dalībniekiem paziņo statūtu un 2. papildinājuma grozījumu precīzu formulējumu, vismaz trīs mēnešus pirms šos grozījumus izvirza balsošanai.

9.   Valdes sanāksmes notiek un tā pieņem lēmumu tikai tad, ja ir kvorums – piedalās vai ir pārstāvētas divas trešdaļas no visiem EATRIS ERIC dalībniekiem.

10.   Valde pieņem reglamentu, lai īstenotu statūtu noteikumus.

12. pants

Izpildvalde

1.   Izpildvalde ir atbildīga par EATRIS ERIC īstenošanu un atbalstu valdei. Izpildvalde atskaitās vienīgi valdei.

2.   Izpildvalde veic savus pienākumus, kā noteikusi valde, sagatavo un iesniedz apstiprināšanai valdē savu iekšējo reglamentu par tās iekšējām organizatoriskajām procedūrām, sanāksmēm un to, kā kopā strādā finanšu un zinātniskais direktors.

3.   Izpildvaldes sastāvā ir finanšu direktors un zinātniskais direktors.

4.   Finanšu direktors ir EATRIS ERIC likumīgais pārstāvis, kas pārstāv EATRIS ERIC jebkurā tiesvedībā un ir atbildīgs par (ikdienas) EATRIS ERIC darbības pārvaldību.

5.   EATRIS ERIC zinātniskais direktors ir atbildīgs par stratēģisko zinātnisko attīstību un visiem EATRIS ERIC darbības zinātniskajiem jautājumiem.

6.   Izpildvaldes direktoru pilnvaru termiņš ir līdz pieciem gadiem, par ko lemj valde. Pēc sākotnējā termiņa valde pieņem lēmumu par pagarinājumu. Direktoru atlases un iecelšanas procedūras nosaka reglaments, ko pieņem valde.

13. pants

EATRIS ERIC koordinācijas un atbalsta birojs

1.   EATRIS ERIC koordinācijas un atbalsta birojs ir EATRIS ERIC centrālais vadības un ikdienas darbības birojs, un tas palīdz valdei. To pārvalda un tā personālu pieņem darbā finanšu direktors, apspriežoties ar zinātnisko direktoru.

2.   EATRIS koordinācijas un atbalsta birojs jāizvieto EATRIS ERIC telpās, kas atrodas tās statūtos noteiktajā atrašanās vietā.

V   NODAĻA

PALĪGSTRUKTŪRAS

14. pants

Palīgstruktūras

1.   EATRIS ERIC ir šādas palīgstruktūras:

| a) | valstu direktoru padome; |
| --- | --- |

a)

valstu direktoru padome;

| b) | zinātniskā konsultatīvā padome. |
| --- | --- |

b)

zinātniskā konsultatīvā padome.

2.   Valde var izveidot citas palīgstruktūras, kuras tā uzskata par EATRIS ERIC darbībai nepieciešamām.

15. pants

Valstu direktoru padome

1.   Valstu direktoru padome pārrauga to stratēģiju īstenošanas koordināciju, kuras apstiprinājusi valde. Valstu direktoru padome atbild par visām darbībām, kas saistītas ar valstu zinātnisko darbību, kas saistīta ar EATRIS ERIC, un uztur saskaņotību un konsekvenci EATRIS ERIC mērogā un sadarbību starp dalībniekiem.

2.   Valstu direktoru padomi veido valstu direktori, ko ieceļ dalībnieki.

3.   Valstu direktoru padomes locekļi no sava vidus ievēl priekšsēdētāju un viņa vietnieku uz divu gadu termiņu ar iespēju tikt ievēlētiem atkārtoti saskaņā ar procedūrām, kas noteiktas reglamentā.

4.   Iekšējo darbību procedūrām valstu direktoru padome ierosina reglamentu un pieņem to pēc tam, kad to apstiprinājusi valde.

5.   Valstu direktoru padome veic pasākumus saskaņā ar valdes rīkojumiem.

6.   Valstu direktoru padome izvēlas zinātniskās konsultatīvās padomes locekļus, kurus apstiprina valde.

16. pants

Zinātniskā konsultatīvā padome

1.   Zinātniskās konsultatīvās padomes sastāvā ir neatkarīgi un starptautiski atzīti zinātnieki, kas iesaistīti biomedicīnas pētniecības atklājumu praktiskā izmantošanā, kas rīkojas savā vārdā un vadās pēc savas stratēģiskās pieredzes.

2.   Zinātniskā konsultatīvā padome pēc pieprasījuma sniedz konsultācijas valdei, un ar to var apspriesties valde un valstu direktoru padome par visiem atbilstīgiem zinātniskiem un tehnoloģiskiem jautājumiem, tostarp jautājumiem par EATRIS ERIC pētniecības programmu, zinātnisko stratēģiju, ētikas jautājumiem un gada darba programmu.

VI   NODAĻA

FINANSES UN ZIŅOŠANA

17. pants

Budžeta principi un pārskati

1.   EATRIS ERIC finanšu gads sākas katra gada 1. janvārī un beidzas 31. decembrī.

2.   EATRIS ERIC līdzekļus var izmantot tikai mērķiem, kas noteikti šajos statūtos.

3.   Visus EATRIS ERIC ieņēmumu un izdevumu posteņus iekļauj tāmēs, ko izstrādā par katru finanšu gadu un uzrāda gada budžetā.

4.   EATRIS ERIC pārskatiem pievieno auditētu ziņojumu par budžeta un finanšu pārvaldību attiecīgajā finanšu gadā. EATRIS ERIC iesniedz gada darbības ziņojumu, kurā jo īpaši izklāsta savas darbības zinātniskos, operatīvos un finansiālos aspektus. Ziņojumu apstiprina valde, to nosūta Eiropas Komisijai un attiecīgajām publiskā sektora iestādēm sešu mēnešu laikā pēc atbilstošā finanšu gada beigām. Šo ziņojumu pilnībā vai daļēji dara publiski pieejamu.

5.   EATRIS ERIC izpilda piemērojamo tiesību aktu prasības par pārskatu sagatavošanu, sistematizāciju, revīziju un publiskošanu.

6.   EATRIS ERIC nodrošina, ka apropriējumi tiek izmantoti saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem.

18. pants

Atbildība

1.   EATRIS ERIC ir atbildīgs par saviem parādiem.

2.   Dalībnieku finansiālā atbildība par EATRIS ERIC parādiem ir ierobežota līdz katra atsevišķā dalībnieka gada iemaksai.

3.   EATRIS ERIC gādā par attiecīgu apdrošināšanu, lai segtu īpaši ar EATRIS ERIC izveidi un darbību saistītus riskus.

VII   NODAĻA

POLITIKA

19. pants

Nolīgumi ar trešām personām

Gadījumos, kad EATRIS ERIC to uzskata par lietderīgu, tas var slēgt nolīgumus ar trešām personām.

20. pants

Intelektuālā īpašuma tiesību politika

1.   Termins “intelektuālais īpašums” nozīmē intelektuālo īpašumu, kā definēts Konvencijas, ar ko izveido Pasaules Intelektuālā īpašuma organizāciju, kas parakstīta 1967. gada 14. jūlijā, 2. pantā.

2.   Valstu direktoru padome nosaka kopējus intelektuālā īpašuma principus un politiku, kā noteikts reglamentā. Šos kopīgos principus un politiku apstiprina valde.

3.   Valstu direktoru padome var ieteikt nolīgumus ar valstu centriem un infrastruktūras konsorcijiem EATRIS pētniecības infrastruktūras ietvaros, lai nodrošinātu, ka šīm struktūrām, kā arī trešām personām ir piekļuve EATRIS pētniecības infrastruktūras zinātniskajai pieredzei.

21. pants

Piekļuves politika

1.   EATRIS ERIC nodrošina, ka piekļuve pakalpojumiem un infrastruktūrai parasti ir atklāta, atbalsta un veicina pētniecības atklājumu praktiskas izmantošanas izcilību, kā arī paraugprakses kultūru, īstenojot apmācības pasākumus.

2.   EATRIS ERIC sniedz norādījumus EATRIS infrastruktūras lietotājiem, lai vislabāk nodrošinātu, ka pētniecība, kas veikta, izmantojot EATRIS infrastruktūras resursus, atzīst un ievēro īpašuma, privātuma, ētikas un datu īpašnieka aizsardzības tiesības, kā arī izpilda noslēpuma un konfidencialitātes pienākumu, kā noteikts reglamentā, turklāt nodrošinot, ka lietotāji izpilda piekļuves nosacījumus un drošības prasības attiecībā uz (bio)materiālu iekšējo uzglabāšanu un apstrādi un to pētniecības iestāžu informācijas apstrādi, kas piedalās EATRIS infrastruktūrā.

3.   Kritērijus un procedūras, kas nodrošina vai ierobežo pieeju EATRIS ERIC infrastruktūras datiem un instrumentiem, nosaka reglaments, un lēmumu pieņem valde, apspriežoties ar valstu direktoru padomi un zinātnisko konsultatīvo padomi.

22. pants

Zinātniskās novērtēšanas politika

1.   EATRIS ERIC sniedz piekļuvi tā praktiskās izpētes infrastruktūrai projektiem, kam ir vislielākais potenciāls būtiski ietekmēt veselības aprūpi vai dot ievērojamu ieguldījumu instrumentu un tehnoloģiju attīstībā, kas virzītu zinātnes atklājumu praktisku izmantošanu.

2.   Projektu, kas pieprasa piekļuvi EATRIS ERIC infrastruktūrai, zinātniskās novērtēšanas procesā ņem vērā to zinātnisko vērtību, aktuālu medicīnisko vajadzību, atbilstību un praktiskas izmantošanas medicīnā potenciālu, un tas pamatojas uz pārredzamību, taisnīgumu un objektivitāti. Šo procesu apstiprina valde un to nosaka reglamentā.

3.   EATRIS ERIC infrastruktūras ietvaros projektu zinātniskajā novērtēšanā izskata zinātnisko vērtību, aktuālu medicīnisko vajadzību, atbilstību un praktiskas izmantošanas medicīnā potenciālu, un tā pamatojas uz pārredzamību, taisnīgumu un objektivitāti, un to detalizēti izstrādā valde un nosaka reglamentā.

23. pants

Informācijas izplatīšanas politika

1.   EATRIS ERIC veic visus vajadzīgos pasākumus, lai veicinātu informētību par infrastruktūru un tās izmantošanu pētniecībā un izglītībā.

2.   EATRIS ERIC veicina informācijas izplatīšanu un rezultātu apmaiņu, kas iegūti valsts un starptautisku pētniecības darbību rezultātā.

3.   Neskarot jebkādas īpašumtiesības, EATRIS ERIC lūdz tā lietotājiem darīt publiski pieejamus to pētījumu rezultātus un nodrošināt rezultātu pieejamību, izmantojot EATRIS ERIC.

4.   Informācijas izplatīšanas politikā apzina dažādās mērķa grupas, un EATRIS ERIC mērķauditorijas uzrunāšanai izmanto vairākus kanālus, piemēram, tīmekļa portālus, periodiskus biļetenus, seminārus, dalību konferencēs, rakstu publikācijas žurnālos un dienas laikrakstos.

24. pants

Nodarbinātības politika

EATRIS ERIC cenšas izraudzīties vislabāko kandidātu, nediskriminējot pēc izcelsmes, valstspiederības, reliģijas vai dzimuma, atspoguļojot dalībnieku ieguldījumus.

25. pants

Iepirkumu politika

1.   EATRIS ERIC pret iepirkuma kandidātiem un pretendentiem izturas vienlīdzīgi un nediskriminējoši neatkarīgi no tā, vai to juridiskā adrese ir Eiropas Savienībā. EATRIS ERIC iepirkuma politikā ievēro pārredzamības, nediskriminācijas un konkurences principus. Valde pieņem reglamentu, kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus par iepirkuma procedūrām un kritērijiem.

2.   Par visiem EATRIS ERIC iepirkumiem atbild izpildvalde. Visi uzaicinājumi uz konkursu tiek publiskoti EATRIS ERIC tīmekļa vietnē, kā arī dalībnieku un novērotāju teritorijā. Attiecībā uz iepirkumu, kas ir virs EUR 200 000, EATRIS ERIC ievēro principus, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvā 2004/18/EK par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru (1). Lēmumu piešķirt iepirkuma līguma slēgšanas tiesības publicē, izklāstot pilnīgu tā pamatojumu.

26. pants

Atbrīvojums no nodokļa

1.   Atbrīvojumus no nodokļa – pamatojoties uz Padomes Direktīvas 2006/112/EK (2) 143. panta 1. punkta g) apakšpunktu un 151. panta 1. punkta b) apakšpunktu un saskaņā ar Padomes Īstenošanas regulas (ES) Nr. 282/2011 (3) 50. un 51. pantu – ierobežo līdz to preču un pakalpojumu pievienotās vērtības nodoklim, kuri paredzēti oficiālai lietošanai EATRIS ERIC vajadzībām, kuru vērtība pārsniedz EUR 250 un kurus pilnībā apmaksā un iepērk EATRIS ERIC. Individuālo dalībnieku iepirkumam šādus atbrīvojumus nepiemēro. Neskarot 2. un 3. punktu, citus ierobežojumus nepiemēro.

2.   Atbrīvojumi no nodokļa attiecas uz darbību, kas nav saimnieciska, nevis uz saimniecisku darbību.

3.   Atbrīvojumus no nodokļa piemēro precēm un pakalpojumiem saistībā ar zinātnisko, tehnisko un administratīvo darbību, ko veic EATRIS ERIC saskaņā ar tā galvenajiem uzdevumiem. Te ietver arī izdevumus par konferencēm, darbsemināriem un sanāksmēm, kas tieši saistītas ar EATRIS ERIC oficiālo darbību. Tomēr ceļa un uzturēšanās izdevumiem nepiemēro atbrīvojumus no nodokļa.

27. pants

Datu politika

Izpildvalde iesniedz valdei apstiprināšanai reglamentu par datu politiku attiecībā uz EATRIS ERIC infrastruktūras lietotājiem, valstu centriem un trešām personām, piemēram, universitātēm, pētniecības institūtiem un ražotājiem, ievērojot pašreizējās licences.

VIII   NODAĻA

DARBĪBAS ILGUMS, LIKVIDĀCIJA, STRĪDI, DIBINĀŠANAS NOTEIKUMI

28. pants

Darbības ilgums

EATRIS ERIC darbības ilgums ir beztermiņa.

29. pants

Likvidācija

1.   Par EATRIS ERIC likvidāciju lemj valde.

2.   Par lēmumu likvidēt EATRIS ERIC desmit kalendāro dienu laikā informē Eiropas Komisiju.

3.   Atlikušos aktīvus pēc EATRIS ERIC parādu nomaksas sadala starp dalībniekiem proporcionāli to uzkrātajām gada iemaksām EATRIS ERIC.

4.   Par EATRIS ERIC likvidācijas procedūras pabeigšanu 10 kalendāro dienu laikā informē Eiropas Komisiju.

30. pants

Valoda un statūtu pieejamība

1.   Šos statūtus atjaunina un dara publiski pieejamus EATRIS ERIC tīmekļa vietnē un tās statūtos noteiktajā atrašanās vietā.

2.   Šos statūtus uzskata par autentiskiem visās to dalībnieku oficiālo valodu redakcijās, kuri minēti 1. papildinājumā. Šos statūtus arī uzskata par autentiskiem visās to dalībnieku oficiālo valodu redakcijās, kuri nav minēti 1. papildinājumā. Nevienas valodas redakcija nav noteicošā.

3.   Gadījumā, ja tiek veikti tādi grozījumi šajos statūtos, par ko nav vajadzīgs Komisijas lēmums, valodu redakcijas netiek sniegtas Oficiālajā Vēstnesī, tās nodrošina EATRIS ERIC koordinācijas un atbalsta birojs.

31. pants

Dibināšanas noteikumi

1.   Uzņēmējvalsts sasauc valdes dibināšanas sapulci pēc iespējas ātrāk, bet ne vēlāk kā četrdesmit piecu kalendāro dienu laikā pēc tam, kad stājies spēkā Eiropas Komisijas lēmums, ar ko izveido EATRIS ERIC. Neskarot 2. punktu, valde nepieņem lēmumus, pirms vismaz pieci dalībnieki pievienojušies EATRIS ERIC.

2.   Uzņēmējvalsts informē dibinātājus par jebkuru īpašu steidzamu tiesisku darbību, kas ir jāveic EATRIS ERIC vārdā pirms dibināšanas sapulces. Ja neviens no dibinātājiem neizvirza iebildumus piecu darbdienu laikā pēc paziņojuma saņemšanas, tiesisko darbību veic persona, kuru uzņēmējvalsts ir pienācīgi pilnvarojusi.

3.   Attiecībā uz EATRIS ERIC izveidi tās struktūras rīkojas saskaņā ar rīkojumu un reglamentu, ko apstiprinājusi valde EATRIS ERIC pārejas posma laikā.

---

(1)  OV L 134, 30.4.2004., 114. lpp.

(2)  OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.

(3)  OV L 77, 23.3.2011., 1. lpp.

1 papildinājums

Dalībnieku un novērotāju saraksts un iestādes, kas tos pārstāv

| Dalībnieki | Pārstāvošā iestāde |
| --- | --- |
| Dānijas Karaliste | Dānijas Zinātnes, tehnoloģiju un inovāciju aģentūra (DASTI) |
| Itālijas Republika | Istituto Superiore di Sanità (ISS) |
| Nīderlandes Karaliste | ZonMW |
| Čehijas Republika | Izglītības, jaunatnes lietu un sporta ministrija (MEYS) |
| Igaunijas Republika | Igaunijas Republikas Izglītības un pētniecības ministrija (MER EE) |
| Somijas Republika | Izglītības un kultūras ministrija (OKM) |

Dalībnieki

Pārstāvošā iestāde

Dānijas Karaliste

Dānijas Zinātnes, tehnoloģiju un inovāciju aģentūra (DASTI)

Itālijas Republika

Istituto Superiore di Sanità (ISS)

Nīderlandes Karaliste

ZonMW

Čehijas Republika

Izglītības, jaunatnes lietu un sporta ministrija (MEYS)

Igaunijas Republika

Igaunijas Republikas Izglītības un pētniecības ministrija (MER EE)

Somijas Republika

Izglītības un kultūras ministrija (OKM)

| Novērotāji | Pārstāvošā iestāde |
| --- | --- |
| Francijas Republika | Commissariat à l’énergie atomique et aux énergies alternatives (CEA) |
| Spānijas Karaliste | Instituto de Salud “Carlos III” (ISCIII) |

Novērotāji

Pārstāvošā iestāde

Francijas Republika

Commissariat à l’énergie atomique et aux énergies alternatives (CEA)

Spānijas Karaliste

Instituto de Salud “Carlos III” (ISCIII)

2. papildinājums

Ikgadējais finansiālais ieguldījums

Finansiālās saistības pirmajos piecos gados

Pirmo piecu gadu laikā kopš EATRIS ERIC izveides finansiālo saistību principi ir šādi:

| a) | dibinātāju sākotnējās saistības ir pieci gadi (novērotājiem nav sākotnējo saistību); |
| --- | --- |

a)

dibinātāju sākotnējās saistības ir pieci gadi (novērotājiem nav sākotnējo saistību);

| b) | dibinātāji var parakstīties uz īsāku laiku nekā pieci gadi ar nosacījumu, ka par 25 % tiek palielināts to ikgadējais ieguldījums. Pārpalikumu atmaksā, ja dalībnieks darbojas piecus gadus; |
| --- | --- |

b)

dibinātāji var parakstīties uz īsāku laiku nekā pieci gadi ar nosacījumu, ka par 25 % tiek palielināts to ikgadējais ieguldījums. Pārpalikumu atmaksā, ja dalībnieks darbojas piecus gadus;

| c) | sākotnējais finansiālais ieguldījums EATRIS ERIC pirmajam gadam pamatojas uz apstiprināto piecu gadu budžetu, izņemot jebkādus nedrošus ienākumu avotus (piemēram, ieņēmumi no lietotāju maksām) un ja ir vismaz pieci dibinātāji; |
| --- | --- |

c)

sākotnējais finansiālais ieguldījums EATRIS ERIC pirmajam gadam pamatojas uz apstiprināto piecu gadu budžetu, izņemot jebkādus nedrošus ienākumu avotus (piemēram, ieņēmumi no lietotāju maksām) un ja ir vismaz pieci dibinātāji;

| d) | Nīderlande 2013., 2014. un 2015. gadā maksās papildu uzņemšanas ieguldījumu EUR 500 000 apjomā. Pēc 2015. gada Nīderlande maksās papildu uzņemšanas ieguldījumu EUR 50 000 apjomā; |
| --- | --- |

d)

Nīderlande 2013., 2014. un 2015. gadā maksās papildu uzņemšanas ieguldījumu EUR 500 000 apjomā. Pēc 2015. gada Nīderlande maksās papildu uzņemšanas ieguldījumu EUR 50 000 apjomā;

| e) | neviens dibinātājs, kas ir uzņēmies piecu gadu saistības, nemaksā vairāk kā EUR 140 000 gadā (maksimālā robežvērtība); |
| --- | --- |

e)

neviens dibinātājs, kas ir uzņēmies piecu gadu saistības, nemaksā vairāk kā EUR 140 000 gadā (maksimālā robežvērtība);

| f) | minimālā dalības maksa nav mazāka par EUR 50 000 gadā neatkarīgi no dalībnieku skaita un neatkarīgi no ienākumiem, kas gūti no EATRIS ERIC (minimālā robežvērtība); |
| --- | --- |

f)

minimālā dalības maksa nav mazāka par EUR 50 000 gadā neatkarīgi no dalībnieku skaita un neatkarīgi no ienākumiem, kas gūti no EATRIS ERIC (minimālā robežvērtība);

| g) | finansiālais ieguldījums EATRIS ERIC otrajā gadā pamatojas uz apstiprināto piecu gadu budžetu, atskaitot neto rezultātu no EATRIS ERIC pirmā gada ienākuma. Finansiālais ieguldījums EATRIS ERIC trešajā gadā pamatojas uz apstiprināto piecu gadu budžetu, atskaitot neto rezultātu no EATRIS ERIC otrā gada ienākuma, utt.; |
| --- | --- |

g)

finansiālais ieguldījums EATRIS ERIC otrajā gadā pamatojas uz apstiprināto piecu gadu budžetu, atskaitot neto rezultātu no EATRIS ERIC pirmā gada ienākuma. Finansiālais ieguldījums EATRIS ERIC trešajā gadā pamatojas uz apstiprināto piecu gadu budžetu, atskaitot neto rezultātu no EATRIS ERIC otrā gada ienākuma, utt.;

| h) | jauns dalībnieks sāk ar tādu finansiālā ieguldījuma līmeni, kādu tas būtu maksājis kā dibinātājs EATRIS ERIC pirmajā gadā, plus 25 %. Pēc pievienošanās pirmā gada tas maksā finansiālo ieguldījumu, kāds noteikts EATRIS ERIC otrajam gadam, plus 25 %, utt. Kad jaunais dalībnieks pabeidz piecu gadu termiņu, pārpalikums tiek atmaksāts; |
| --- | --- |

h)

jauns dalībnieks sāk ar tādu finansiālā ieguldījuma līmeni, kādu tas būtu maksājis kā dibinātājs EATRIS ERIC pirmajā gadā, plus 25 %. Pēc pievienošanās pirmā gada tas maksā finansiālo ieguldījumu, kāds noteikts EATRIS ERIC otrajam gadam, plus 25 %, utt. Kad jaunais dalībnieks pabeidz piecu gadu termiņu, pārpalikums tiek atmaksāts;

| i) | dibinātāji novērotāji, kuru iestādes nepiedalās visās EATRIS darbībās un nesniedz pakalpojumus, maksā 25 % no tās gada maksas, ko tie būtu maksājuši kā dibinātāji; dibinātāji novērotāji, kuru iestādes piedalās visās EATRIS darbībās, tostarp sniedz pakalpojumus, maksā tādu pašu gada maksu kā dibinātāji; |
| --- | --- |

i)

dibinātāji novērotāji, kuru iestādes nepiedalās visās EATRIS darbībās un nesniedz pakalpojumus, maksā 25 % no tās gada maksas, ko tie būtu maksājuši kā dibinātāji; dibinātāji novērotāji, kuru iestādes piedalās visās EATRIS darbībās, tostarp sniedz pakalpojumus, maksā tādu pašu gada maksu kā dibinātāji;

| j) | dibinātājs novērotājs, kurš maksā 25 % no ikgadējā finansiālā ieguldījuma, un kļūst par dalībnieku, sāk no tāda paša līmeņa finansiālā ieguldījuma, kādu tas būtu maksājis kā dibinātājs EATRIS ERIC pirmajā gadā. Pēc pievienošanās pirmā gada tas maksā finansiālo ieguldījumu, kāds noteikts EATRIS ERIC otrajam gadam, utt. Ja novērotājs pabeidz piecu gadu termiņu, tā finansiālo ieguldījumu atmaksā; |
| --- | --- |

j)

dibinātājs novērotājs, kurš maksā 25 % no ikgadējā finansiālā ieguldījuma, un kļūst par dalībnieku, sāk no tāda paša līmeņa finansiālā ieguldījuma, kādu tas būtu maksājis kā dibinātājs EATRIS ERIC pirmajā gadā. Pēc pievienošanās pirmā gada tas maksā finansiālo ieguldījumu, kāds noteikts EATRIS ERIC otrajam gadam, utt. Ja novērotājs pabeidz piecu gadu termiņu, tā finansiālo ieguldījumu atmaksā;

| k) | jauns novērotājs sāk ar 25 % no tā finansiālā ieguldījuma līmeņa, kādu tas būtu maksājis kā dibinātājs EATRIS ERIC pirmajā gadā. Otrajā gadā pēc pievienošanās tas maksā 25 % no tā, ko tas būtu maksājis EATRIS ERIC otrajā gadā, utt.; |
| --- | --- |

k)

jauns novērotājs sāk ar 25 % no tā finansiālā ieguldījuma līmeņa, kādu tas būtu maksājis kā dibinātājs EATRIS ERIC pirmajā gadā. Otrajā gadā pēc pievienošanās tas maksā 25 % no tā, ko tas būtu maksājis EATRIS ERIC otrajā gadā, utt.;

| l) | ja jauns novērotājs kļūst par dalībnieku, tas maksā tādu finansiālo ieguldījumu, kādu tas būtu maksājis kā dibinātājs EATRIS ERIC pirmajā gadā; pēc pievienošanās pirmā gada tas maksā finansiālo ieguldījumu, kāds noteikts EATRIS ERIC otrajam gadam, utt.; ja jaunais dalībnieks pabeidz piecu gadu termiņu, novērotāja finansiālo ieguldījumu atmaksā; |
| --- | --- |

l)

ja jauns novērotājs kļūst par dalībnieku, tas maksā tādu finansiālo ieguldījumu, kādu tas būtu maksājis kā dibinātājs EATRIS ERIC pirmajā gadā; pēc pievienošanās pirmā gada tas maksā finansiālo ieguldījumu, kāds noteikts EATRIS ERIC otrajam gadam, utt.; ja jaunais dalībnieks pabeidz piecu gadu termiņu, novērotāja finansiālo ieguldījumu atmaksā;

| m) | ja pievienojas jauni dalībnieki vai novērotāji vai ja novērotājs kļūst par dalībnieku, tad tā gada finansiālo ieguldījumu pārrēķina visiem dalībniekiem un novērotājiem; |
| --- | --- |

m)

ja pievienojas jauni dalībnieki vai novērotāji vai ja novērotājs kļūst par dalībnieku, tad tā gada finansiālo ieguldījumu pārrēķina visiem dalībniekiem un novērotājiem;

| n) | visos gadījumos, kas minēti a) līdz m) punktā, 25 % papildu finansiālo ieguldījumu patur rezervē. |
| --- | --- |

n)

visos gadījumos, kas minēti a) līdz m) punktā, 25 % papildu finansiālo ieguldījumu patur rezervē.

---