# Eiropas Savienības L 297/2013

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2013.297.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 297 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 56. sējums2013. gada 7. novembris |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2013.297.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 297

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

56. sējums2013. gada 7. novembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 1071/2013 (2013. gada 24. septembris) par monetāro finanšu iestāžu sektora bilanci (pārstrādāta versija) (ECB/2013/33) | 1 |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Regula (2013. gada 24. septembris) par monetāro finanšu iestāžu piemēroto procentu likmju statistiku (pārstrādāta versija) (ECB/2013/34) | 51 |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 1073/2013 (2013. gada 18. oktobris) par ieguldījumu fondu aktīvu un pasīvu statistiku (pārstrādāta versija) (ECB/2013/38) | 73 |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 1074/2013 (2013. gada 18. oktobris) par statistikas pārskatu sniegšanas prasībām pasta žironorēķinu iestādēm, kas pieņem noguldījumus no euro zonas rezidentiem, kuri nav monetārās finanšu iestādes (pārstrādāta versija) (ECB/2013/39) | 94 |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 1075/2013 (2013. gada 18. oktobris) par vērtspapīrošanas darījumos iesaistīto finanšu instrumentsabiedrību aktīvu un pasīvu statistiku (pārstrādāta versija) (ECB/2013/40) | 107 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 1071/2013 (2013. gada 24. septembris) par monetāro finanšu iestāžu sektora bilanci (pārstrādāta versija) (ECB/2013/33)

(ECB/2013/33)

1

*

Eiropas Centrālās bankas Regula (2013. gada 24. septembris) par monetāro finanšu iestāžu piemēroto procentu likmju statistiku (pārstrādāta versija) (ECB/2013/34)

(ECB/2013/34)

51

*

Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 1073/2013 (2013. gada 18. oktobris) par ieguldījumu fondu aktīvu un pasīvu statistiku (pārstrādāta versija) (ECB/2013/38)

(ECB/2013/38)

73

*

Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 1074/2013 (2013. gada 18. oktobris) par statistikas pārskatu sniegšanas prasībām pasta žironorēķinu iestādēm, kas pieņem noguldījumus no euro zonas rezidentiem, kuri nav monetārās finanšu iestādes (pārstrādāta versija) (ECB/2013/39)

(ECB/2013/39)

94

*

Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 1075/2013 (2013. gada 18. oktobris) par vērtspapīrošanas darījumos iesaistīto finanšu instrumentsabiedrību aktīvu un pasīvu statistiku (pārstrādāta versija) (ECB/2013/40)

(ECB/2013/40)

107

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 7.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 297/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 297/1

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS REGULA (ES) Nr. 1071/2013

(2013. gada 24. septembris)

par monetāro finanšu iestāžu sektora bilanci (pārstrādāta versija)

(ECB/2013/33)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus, un jo īpaši to 5. pantu,

ņemot vērā Padomes 1998. gada 23. novembra Regulu (EK) Nr. 2533/98 par statistiskās informācijas vākšanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (1), un jo īpaši tās 5. panta 1. punktu un 6. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1998. gada 23. novembra Regulu (EK) Nr. 2531/98 par obligāto rezervju piemērošanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (2), un īpaši tās 6. panta 4. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Centrālās bankas 2008. gada 19. decembra Regulā (EK) Nr. 25/2009 par monetāro finanšu iestāžu sektora bilanci (ECB/2008/32) (3) veikti būtiski grozījumi. Tā kā tā skaidrības nolūkā ir jāpārstrādā, jo tajā nepieciešams veikt turpmākus grozījumus, jo īpaši ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. maija Regulu (ES) Nr. 549/2013 par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Eiropas Savienībā (4). |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Centrālās bankas 2008. gada 19. decembra Regulā (EK) Nr. 25/2009 par monetāro finanšu iestāžu sektora bilanci (ECB/2008/32) (3) veikti būtiski grozījumi. Tā kā tā skaidrības nolūkā ir jāpārstrādā, jo tajā nepieciešams veikt turpmākus grozījumus, jo īpaši ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. maija Regulu (ES) Nr. 549/2013 par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Eiropas Savienībā (4).

| (2) | Lai Eiropas Centrālo banku sistēma (ECBS) izpildītu savus uzdevumus, ir noteikta prasība apkopot monetāro finanšu iestāžu (MFI) sektora konsolidēto bilanci. Minētās informācijas galvenais mērķis ir nodrošināt Eiropas Centrālo banku (ECB) ar visaptverošu statistisko atspoguļojumu par monetārajām norisēm dalībvalstīs, kuru valūta ir euro (turpmāk – “euro zonas dalībvalstis”) un kuras tiek uzskatītas par vienotu ekonomisko teritoriju. Šajā statistikā ir ietverti dati par kopējiem finanšu aktīviem un pasīviem krājumu un darījumu veidā, aptverot visu vienoto MFI nozari pilnībā, kā arī pārskatu sniedzēju atsauces grupu, un šos datus apkopo regulāri. Pietiekami detalizēti statistiskie dati vajadzīgi arī, lai nodrošinātu euro zonas monetāro rādītāju un bilances posteņu turpmākās analīzes lietderīgumu. |
| --- | --- |

(2)

Lai Eiropas Centrālo banku sistēma (ECBS) izpildītu savus uzdevumus, ir noteikta prasība apkopot monetāro finanšu iestāžu (MFI) sektora konsolidēto bilanci. Minētās informācijas galvenais mērķis ir nodrošināt Eiropas Centrālo banku (ECB) ar visaptverošu statistisko atspoguļojumu par monetārajām norisēm dalībvalstīs, kuru valūta ir euro (turpmāk – “euro zonas dalībvalstis”) un kuras tiek uzskatītas par vienotu ekonomisko teritoriju. Šajā statistikā ir ietverti dati par kopējiem finanšu aktīviem un pasīviem krājumu un darījumu veidā, aptverot visu vienoto MFI nozari pilnībā, kā arī pārskatu sniedzēju atsauces grupu, un šos datus apkopo regulāri. Pietiekami detalizēti statistiskie dati vajadzīgi arī, lai nodrošinātu euro zonas monetāro rādītāju un bilances posteņu turpmākās analīzes lietderīgumu.

| (3) | ECB saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību un noteikumiem, kas izklāstīti Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtos (turpmāk – “ECBS Statūti”), ir prasība noteikt regulējumu, ciktāl tas vajadzīgs ECBS uzdevumu īstenošanai, kā paredzēts ECBS Statūtos un, atsevišķos gadījumos, noteikumos, ko pieņēmusi Padome atbilstoši Līguma 129. panta 4. punktam. |
| --- | --- |

(3)

ECB saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību un noteikumiem, kas izklāstīti Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtos (turpmāk – “ECBS Statūti”), ir prasība noteikt regulējumu, ciktāl tas vajadzīgs ECBS uzdevumu īstenošanai, kā paredzēts ECBS Statūtos un, atsevišķos gadījumos, noteikumos, ko pieņēmusi Padome atbilstoši Līguma 129. panta 4. punktam.

| (4) | ECBS Statūtu 5.1. pantā ir noteikts, ka ECB ar nacionālo centrālo banku (NCB) atbalstu ECBS uzdevumu veikšanai vāc vajadzīgo statistisko informāciju vai nu no kompetentām valsts iestādēm, vai arī tieši no tautsaimniecības dalībniekiem. ECBS Statūtu 5.2. pantā ir paredzēts, ka nacionālās centrālās bankas, ciktāl iespējams, veic 5.1. pantā aprakstītos uzdevumus. |
| --- | --- |

(4)

ECBS Statūtu 5.1. pantā ir noteikts, ka ECB ar nacionālo centrālo banku (NCB) atbalstu ECBS uzdevumu veikšanai vāc vajadzīgo statistisko informāciju vai nu no kompetentām valsts iestādēm, vai arī tieši no tautsaimniecības dalībniekiem. ECBS Statūtu 5.2. pantā ir paredzēts, ka nacionālās centrālās bankas, ciktāl iespējams, veic 5.1. pantā aprakstītos uzdevumus.

| (5) | Regulas (EK) Nr. 2533/98 3. pantā ECB ir paredzēts precizēt faktiskos pārskatu sniedzējus atsauces grupas ietvaros, kā arī noteiktas ECB tiesības pilnībā vai daļēji atbrīvot dažas pārskatu sniedzēju kategorijas no to statistikas pārskatu sniegšanas prasībām. Ar 6. panta 4. punktu ir noteikts, ka ECB var pieņemt noteikumus, sīkāk norādot nosacījumus, kādos var īstenot tiesības pārbaudīt vai piespiedu kārtā vākt statistisko informāciju. |
| --- | --- |

(5)

Regulas (EK) Nr. 2533/98 3. pantā ECB ir paredzēts precizēt faktiskos pārskatu sniedzējus atsauces grupas ietvaros, kā arī noteiktas ECB tiesības pilnībā vai daļēji atbrīvot dažas pārskatu sniedzēju kategorijas no to statistikas pārskatu sniegšanas prasībām. Ar 6. panta 4. punktu ir noteikts, ka ECB var pieņemt noteikumus, sīkāk norādot nosacījumus, kādos var īstenot tiesības pārbaudīt vai piespiedu kārtā vākt statistisko informāciju.

| (6) | Regulas (EK) Nr. 2533/98 4. pantā dalībvalstīm ir paredzēts uzdevums pašām organizēt darbu statistikas jomā un pilnībā sadarboties ar ECBS, lai nodrošinātu pienākumu izpildi, kas izriet no ECBS Statūtu 5. panta. |
| --- | --- |

(6)

Regulas (EK) Nr. 2533/98 4. pantā dalībvalstīm ir paredzēts uzdevums pašām organizēt darbu statistikas jomā un pilnībā sadarboties ar ECBS, lai nodrošinātu pienākumu izpildi, kas izriet no ECBS Statūtu 5. panta.

| (7) | NCB uzdevums ir no faktisko pārskatu sniedzēju grupas vākt statistisko informāciju, kas vajadzīga ECB statistikas prasību izpildei kā plašāka statistikas pārskatu sniegšanas regulējuma daļa, kuru NCB izveido savā atbildībā atbilstoši Savienības vai nacionālajiem tiesību aktiem vai iedibinātai praksei un kura paredzēta arī citām statistikas vajadzībām ar nosacījumu, ka netiek skartas ECB statistikas prasības. Tas var arī samazināt pārskatu sniegšanas pienākumu apjomu. Lai veicinātu caurredzamību, šādos gadījumos pārskatu sniedzēji jāinformē par to, ka dati tiek vākti citām statistikas vajadzībām. Konkrētos gadījumos ECB var izmantot šādiem citiem mērķiem savāktu statistisko informāciju savu prasību izpildei. |
| --- | --- |

(7)

NCB uzdevums ir no faktisko pārskatu sniedzēju grupas vākt statistisko informāciju, kas vajadzīga ECB statistikas prasību izpildei kā plašāka statistikas pārskatu sniegšanas regulējuma daļa, kuru NCB izveido savā atbildībā atbilstoši Savienības vai nacionālajiem tiesību aktiem vai iedibinātai praksei un kura paredzēta arī citām statistikas vajadzībām ar nosacījumu, ka netiek skartas ECB statistikas prasības. Tas var arī samazināt pārskatu sniegšanas pienākumu apjomu. Lai veicinātu caurredzamību, šādos gadījumos pārskatu sniedzēji jāinformē par to, ka dati tiek vākti citām statistikas vajadzībām. Konkrētos gadījumos ECB var izmantot šādiem citiem mērķiem savāktu statistisko informāciju savu prasību izpildei.

| (8) | Visdetalizētākās statistikas prasības attiecas uz darījuma partneriem, kuri veido naudas tirgus sektora daļu. Detalizētus datus pieprasa par: a) noguldījumu saistībām dalījumā atbilstoši katram apakšsektoram un termiņam, kuri turpmāk nodalīti atbilstoši valūtai, lai ļautu veikt sīkāku M3 monetārajos rādītājos ietverto ārvalstu valūtas komponentu tendenču analīzi un atvieglotu pētījumus par ārvalstu valūtas un M3 ietverto euro denominēto komponentu aizvietojamības pakāpi; b) kredītiem dalījumā atbilstoši apakšsektoram, termiņam, mērķim, procentu likmes pārskatīšanai un valūtai, jo šī informācija monetārās analīzes nolūkā tiek uzskatīta par būtisku; c) pozīcijas attiecībā pret citām MFI, ciktāl tas vajadzīgs, lai varētu aprēķināt MFI savstarpējo darījumu saldo vai rezerves bāzi; d) pozīcijām attiecībā pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem (pārējo pasauli) kategorijās “noguldījumi ar noteikto termiņu ilgāku par 2 gadiem”, “noguldījumi ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu ilgāku par 2 gadiem” un “repo”, lai aprēķinātu rezerves bāzi, uz ko attiecas pozitīva rezervju norma; e) pozīcijām attiecībā pret pārējo pasauli attiecībā uz kopējām noguldījumu saistībām, lai apkopotu ārējos bilances posteņus; f) noguldījumu saistībām un kredītiem attiecībā pret pārējo pasauli to kredītu kategorijā, kuru sākotnējais samaksas termiņš ir īsāks vai ilgāks par 1 gadu, maksājumu bilances un finanšu pārskatu sagatavošanas nolūkā. |
| --- | --- |

(8)

Visdetalizētākās statistikas prasības attiecas uz darījuma partneriem, kuri veido naudas tirgus sektora daļu. Detalizētus datus pieprasa par: a) noguldījumu saistībām dalījumā atbilstoši katram apakšsektoram un termiņam, kuri turpmāk nodalīti atbilstoši valūtai, lai ļautu veikt sīkāku M3 monetārajos rādītājos ietverto ārvalstu valūtas komponentu tendenču analīzi un atvieglotu pētījumus par ārvalstu valūtas un M3 ietverto euro denominēto komponentu aizvietojamības pakāpi; b) kredītiem dalījumā atbilstoši apakšsektoram, termiņam, mērķim, procentu likmes pārskatīšanai un valūtai, jo šī informācija monetārās analīzes nolūkā tiek uzskatīta par būtisku; c) pozīcijas attiecībā pret citām MFI, ciktāl tas vajadzīgs, lai varētu aprēķināt MFI savstarpējo darījumu saldo vai rezerves bāzi; d) pozīcijām attiecībā pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem (pārējo pasauli) kategorijās “noguldījumi ar noteikto termiņu ilgāku par 2 gadiem”, “noguldījumi ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu ilgāku par 2 gadiem” un “repo”, lai aprēķinātu rezerves bāzi, uz ko attiecas pozitīva rezervju norma; e) pozīcijām attiecībā pret pārējo pasauli attiecībā uz kopējām noguldījumu saistībām, lai apkopotu ārējos bilances posteņus; f) noguldījumu saistībām un kredītiem attiecībā pret pārējo pasauli to kredītu kategorijā, kuru sākotnējais samaksas termiņš ir īsāks vai ilgāks par 1 gadu, maksājumu bilances un finanšu pārskatu sagatavošanas nolūkā.

| (9) | Ar mērķi vākt statistisko informāciju par MFI vērtspapīru portfeļiem, saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas 2012. gada 17. oktobra Regulu (ES) Nr. 1011/2012 par vērtspapīru turējumu statistiku (ECB/2012/24) (5), NCB reizi ceturksnī sniedz pārskatus individuālu vērtspapīru līmenī. NCB var apvienot šajā regulā un Regulā (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) noteiktos pārskatu sniegšanas pienākumus, ja tādējādi iespējams samazināt kredītiestāžu pārskatu sniegšanas pienākuma apjomu. Lai atvieglotu fondu pārvaldītāju pienākumus, NCB var ļaut naudas tirgus fondiem (NTF) sniegt pārskatus saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas 2013. gada 18. oktobra Regulu (ES) Nr. 1073/2013 par ieguldījumu fondu aktīvu un pasīvu statistiku (ECB/2013/38) (6). |
| --- | --- |

(9)

Ar mērķi vākt statistisko informāciju par MFI vērtspapīru portfeļiem, saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas 2012. gada 17. oktobra Regulu (ES) Nr. 1011/2012 par vērtspapīru turējumu statistiku (ECB/2012/24) (5), NCB reizi ceturksnī sniedz pārskatus individuālu vērtspapīru līmenī. NCB var apvienot šajā regulā un Regulā (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) noteiktos pārskatu sniegšanas pienākumus, ja tādējādi iespējams samazināt kredītiestāžu pārskatu sniegšanas pienākuma apjomu. Lai atvieglotu fondu pārvaldītāju pienākumus, NCB var ļaut naudas tirgus fondiem (NTF) sniegt pārskatus saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas 2013. gada 18. oktobra Regulu (ES) Nr. 1073/2013 par ieguldījumu fondu aktīvu un pasīvu statistiku (ECB/2013/38) (6).

| (10) | Finanšu darījumus ECB aprēķina kā laikposma beigu pārskatu sniegšanas datumu krājumu pozīciju starpību, kurai atņem to pārmaiņu ietekmi, kura nav saistīta ar darījumiem. Pārskatu sniedzējiem izvirzītā prasība neaptver valūtas kursa pārmaiņas, ko aprēķina ECB vai NCB pēc konsultācijām ar ECB, pamatojoties uz pārskatu sniedzēju piegādātajiem datiem par krājumiem valūtu dalījumā, vai datiem par pārkvalifikācijas korekciju, ko NCB vāc pašas, izmantojot dažādus pieejamos informācijas avotus. |
| --- | --- |

(10)

Finanšu darījumus ECB aprēķina kā laikposma beigu pārskatu sniegšanas datumu krājumu pozīciju starpību, kurai atņem to pārmaiņu ietekmi, kura nav saistīta ar darījumiem. Pārskatu sniedzējiem izvirzītā prasība neaptver valūtas kursa pārmaiņas, ko aprēķina ECB vai NCB pēc konsultācijām ar ECB, pamatojoties uz pārskatu sniedzēju piegādātajiem datiem par krājumiem valūtu dalījumā, vai datiem par pārkvalifikācijas korekciju, ko NCB vāc pašas, izmantojot dažādus pieejamos informācijas avotus.

| (11) | Ar Regulas (EK) Nr. 2531/98 5. pantu ECB ir pilnvarota pieņemt regulas vai lēmumus, lai atbrīvotu iestādes no obligāto rezervju prasībām, precizētu nosacījumus neietvert to rezervju bāzē vai atskaitīt no tās saistības pret jebkuru citu iestādi, kā arī noteikt atšķirīgas rezervju normas konkrētām saistību kategorijām. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2531/98 6. pantu ECB ir tiesības no iestādēm vākt informāciju, kas vajadzīga, lai piemērotu obligāto rezervju prasības un pārbaudītu iestāžu piegādātās informācijas precizitāti un kvalitāti saistībā ar to atbilstību obligāto rezervju prasībām. Lai samazinātu vispārējo pārskatu sniegšanas pienākumu apjomu, vēlams, lai statistiskā informācija par mēneša bilanci tiktu izmantota regulārai obligāto rezervju aprēķināšanai kredītiestādēm, kas iekļautas ECB obligāto rezervju sistēmā saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas 2003. gada 12. septembra Regulu (EK) Nr. 1745/2003 par obligāto rezervju piemērošanu (ECB/2003/9) (7). |
| --- | --- |

(11)

Ar Regulas (EK) Nr. 2531/98 5. pantu ECB ir pilnvarota pieņemt regulas vai lēmumus, lai atbrīvotu iestādes no obligāto rezervju prasībām, precizētu nosacījumus neietvert to rezervju bāzē vai atskaitīt no tās saistības pret jebkuru citu iestādi, kā arī noteikt atšķirīgas rezervju normas konkrētām saistību kategorijām. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2531/98 6. pantu ECB ir tiesības no iestādēm vākt informāciju, kas vajadzīga, lai piemērotu obligāto rezervju prasības un pārbaudītu iestāžu piegādātās informācijas precizitāti un kvalitāti saistībā ar to atbilstību obligāto rezervju prasībām. Lai samazinātu vispārējo pārskatu sniegšanas pienākumu apjomu, vēlams, lai statistiskā informācija par mēneša bilanci tiktu izmantota regulārai obligāto rezervju aprēķināšanai kredītiestādēm, kas iekļautas ECB obligāto rezervju sistēmā saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas 2003. gada 12. septembra Regulu (EK) Nr. 1745/2003 par obligāto rezervju piemērošanu (ECB/2003/9) (7).

| (12) | Jānosaka īpašas procedūras apvienošanās gadījumos, kuros tiek iesaistītas kredītiestādes, lai precizētu šo iestāžu saistības attiecībā uz rezervju prasībām. |
| --- | --- |

(12)

Jānosaka īpašas procedūras apvienošanās gadījumos, kuros tiek iesaistītas kredītiestādes, lai precizētu šo iestāžu saistības attiecībā uz rezervju prasībām.

| (13) | ECB vajadzīga informācija par MFI aktivitātēm vērtspapīrošanas jomā, lai tā varētu novērtēt kreditēšanas attīstību euro zonā. Turklāt šāda informācija papildina datus, kas tiek sniegti saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas 2013. gada 18. oktobra Regulu (ES) Nr. 1075/2013 par vērtspapīrošanas darījumos iesaistīto finanšu instrumentsabiedrību aktīvu un pasīvu statistiku (ECB/2013/40) (8). |
| --- | --- |

(13)

ECB vajadzīga informācija par MFI aktivitātēm vērtspapīrošanas jomā, lai tā varētu novērtēt kreditēšanas attīstību euro zonā. Turklāt šāda informācija papildina datus, kas tiek sniegti saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas 2013. gada 18. oktobra Regulu (ES) Nr. 1075/2013 par vērtspapīrošanas darījumos iesaistīto finanšu instrumentsabiedrību aktīvu un pasīvu statistiku (ECB/2013/40) (8).

| (14) | Lai gan ir atzīts, ka saskaņā ar ECBS Statūtu 34.1. pantu pieņemtās ECB regulas neparedz nekādas tiesības vai neuzliek pienākumus dalībvalstīm, kuru valūta nav euro (turpmāk – “ārpus euro zonas esošās dalībvalstis”), ECBS Statūtu 5. pants attiecas kā uz euro zonas dalībvalstīm, tā arī uz ārpus euro zonas esošajām dalībvalstīm. Regulas (EK) Nr. 2533/98 17. apsvērums atgādina, ka ECBS Statūtu 5. pants, kā arī Līguma par Eiropas Savienību 4. panta 3. punkts nosaka pienākumu izstrādāt un īstenot valstī visus pasākumus, ko ārpus euro zonas esošās dalībvalstis uzskata par lietderīgiem, lai savāktu ECB statistikas pārskatu sniegšanas prasību izpildei nepieciešamo statistisko informāciju un statistikas jomā laikus sagatavotos kļūt par euro zonas dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(14)

Lai gan ir atzīts, ka saskaņā ar ECBS Statūtu 34.1. pantu pieņemtās ECB regulas neparedz nekādas tiesības vai neuzliek pienākumus dalībvalstīm, kuru valūta nav euro (turpmāk – “ārpus euro zonas esošās dalībvalstis”), ECBS Statūtu 5. pants attiecas kā uz euro zonas dalībvalstīm, tā arī uz ārpus euro zonas esošajām dalībvalstīm. Regulas (EK) Nr. 2533/98 17. apsvērums atgādina, ka ECBS Statūtu 5. pants, kā arī Līguma par Eiropas Savienību 4. panta 3. punkts nosaka pienākumu izstrādāt un īstenot valstī visus pasākumus, ko ārpus euro zonas esošās dalībvalstis uzskata par lietderīgiem, lai savāktu ECB statistikas pārskatu sniegšanas prasību izpildei nepieciešamo statistisko informāciju un statistikas jomā laikus sagatavotos kļūt par euro zonas dalībvalstīm.

| (15) | Jāpiemēro Regulas (EK) Nr. 2533/98 8. pantā noteiktie konfidenciālās statistiskās informācijas aizsardzības un izmantošanas standarti. |
| --- | --- |

(15)

Jāpiemēro Regulas (EK) Nr. 2533/98 8. pantā noteiktie konfidenciālās statistiskās informācijas aizsardzības un izmantošanas standarti.

| (16) | Regulas (EK) Nr. 2533/98 7. panta 1. punkts nosaka, ka ECB ir tiesības noteikt sankcijas pārskatu sniedzējiem, kas nepilda ECB regulās vai lēmumos noteiktās statistikas pārskatu sniegšanas prasības, |
| --- | --- |

(16)

Regulas (EK) Nr. 2533/98 7. panta 1. punkts nosaka, ka ECB ir tiesības noteikt sankcijas pārskatu sniedzējiem, kas nepilda ECB regulās vai lēmumos noteiktās statistikas pārskatu sniegšanas prasības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Definīcijas

Šajā regulā:

| a) | “monetārā finanšu iestāde” (MFI) ir rezidentu uzņēmums, kas piederīgs kādai no šīm nozarēm:






  1. | centrālās bankas; un |
| --- | --- | --- |

a)

“monetārā finanšu iestāde” (MFI) ir rezidentu uzņēmums, kas piederīgs kādai no šīm nozarēm:

1.

centrālās bankas; un

| 2. | citas MFI, kas ietver






  a) | noguldījumus pieņemošās sabiedrības:






  i) | kredītiestādes, kas definētas 4. panta 1. punkta 1. apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Regulā (ES) Nr.575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām (9), un |
| --- | --- | --- | --- |

2.

citas MFI, kas ietver

a)

noguldījumus pieņemošās sabiedrības:

i)

kredītiestādes, kas definētas 4. panta 1. punkta 1. apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Regulā (ES) Nr.575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām (9), un

| ii) | noguldījumus pieņemošās sabiedrības, kas nav kredītiestādes, bet ir:






  — | citas finanšu iestādes, kas galvenokārt ir iesaistītas finanšu starpniecībā un nodarbojas ar noguldījumu un/vai to tuvu aizstājēju piesaisti no institucionālām vienībām, ne tikai MFI (aizvietojamības pakāpe starp MFI emitētajiem instrumentiem un noguldījumiem kredītiestādēs nosaka to klasifikāciju kā MFI); kā arī izsniedz kredītus un/vai no tautsaimniecības viedokļa veic ieguldījumus vērtspapīros savā vārdā, vai |
| --- | --- | --- |

ii)

noguldījumus pieņemošās sabiedrības, kas nav kredītiestādes, bet ir:

—

citas finanšu iestādes, kas galvenokārt ir iesaistītas finanšu starpniecībā un nodarbojas ar noguldījumu un/vai to tuvu aizstājēju piesaisti no institucionālām vienībām, ne tikai MFI (aizvietojamības pakāpe starp MFI emitētajiem instrumentiem un noguldījumiem kredītiestādēs nosaka to klasifikāciju kā MFI); kā arī izsniedz kredītus un/vai no tautsaimniecības viedokļa veic ieguldījumus vērtspapīros savā vārdā, vai

| — | elektroniskās naudas iestādes, kas galvenokārt ir iesaistītas finanšu starpniecībā, emitējot elektronisko naudu; vai |
| --- | --- |

—

elektroniskās naudas iestādes, kas galvenokārt ir iesaistītas finanšu starpniecībā, emitējot elektronisko naudu; vai

| b) | naudas tirgus fondi (NTF) saskaņā ar 2. pantu; |
| --- | --- |

b)

naudas tirgus fondi (NTF) saskaņā ar 2. pantu;

| b) | “pārskatu sniedzējs” un “rezidents” ir jēdzieni Regulas (EK) Nr. 2533/98 1. panta nozīmē; |
| --- | --- |

b)

“pārskatu sniedzējs” un “rezidents” ir jēdzieni Regulas (EK) Nr. 2533/98 1. panta nozīmē;

| c) | “attiecīgā NCB” ir NCB euro zonas dalībvalstī, kurā MFI ir rezidente; |
| --- | --- |

c)

“attiecīgā NCB” ir NCB euro zonas dalībvalstī, kurā MFI ir rezidente;

| d) | “finanšu instrumentsabiedrība” (FIS) ir finanšu instrumentsabiedrība Regulas (ES) Nr. 1075/2013 (ECB/2013/40) 1. panta nozīmē; |
| --- | --- |

d)

“finanšu instrumentsabiedrība” (FIS) ir finanšu instrumentsabiedrība Regulas (ES) Nr. 1075/2013 (ECB/2013/40) 1. panta nozīmē;

| e) | “vērtspapīrošana” ir darījums, kas: a) ir parastā vērtspapīrošana, kas definēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. pantā, un/vai b) vērtspapīrošana, kas definēta Regulas (ES) Nr. 1075/2013 (ECB/2013/40) 1. pantā, un kas saistīta ar to kredītu atsavināšanu, kuri vērtspapīroti FIS; |
| --- | --- |

e)

“vērtspapīrošana” ir darījums, kas: a) ir parastā vērtspapīrošana, kas definēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. pantā, un/vai b) vērtspapīrošana, kas definēta Regulas (ES) Nr. 1075/2013 (ECB/2013/40) 1. pantā, un kas saistīta ar to kredītu atsavināšanu, kuri vērtspapīroti FIS;

| f) | “elektroniskās naudas iestāde” un “elektroniskā nauda” ir jēdzieni Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/110/EK (10) 2. panta 1. un 2. punkta nozīmē; |
| --- | --- |

f)

“elektroniskās naudas iestāde” un “elektroniskā nauda” ir jēdzieni Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/110/EK (10) 2. panta 1. un 2. punkta nozīmē;

| g) | “daļēja norakstīšana” ir tieša kredīta summas samazināšana bilancē tā vērtības samazināšanās dēļ; |
| --- | --- |

g)

“daļēja norakstīšana” ir tieša kredīta summas samazināšana bilancē tā vērtības samazināšanās dēļ;

| h) | “pilnīga norakstīšana” ir visas kredīta summas norakstīšana, kā rezultātā tas tiek izņemts no bilances; |
| --- | --- |

h)

“pilnīga norakstīšana” ir visas kredīta summas norakstīšana, kā rezultātā tas tiek izņemts no bilances;

| i) | “pakalpojumu sniedzējs” ir MFI, kas pārvalda vērtspapīrošanas pamatā esošos kredītus vai citādi pārvestus kredītus, saņemot no parādniekiem pamatsummas un procentu maksājumus; |
| --- | --- |

i)

“pakalpojumu sniedzējs” ir MFI, kas pārvalda vērtspapīrošanas pamatā esošos kredītus vai citādi pārvestus kredītus, saņemot no parādniekiem pamatsummas un procentu maksājumus;

| j) | “kredītu atsavināšana” ir pārskatu sniedzēju veikta kredīta vai kredītu kopuma nodošana saņēmējam, izmantojot īpašumtiesību pāreju vai pakārtoto līdzdalību; |
| --- | --- |

j)

“kredītu atsavināšana” ir pārskatu sniedzēju veikta kredīta vai kredītu kopuma nodošana saņēmējam, izmantojot īpašumtiesību pāreju vai pakārtoto līdzdalību;

| k) | “kredītu iegūšana” ir saņēmēja veikta kredīta vai kredītu kopuma nodošana pārskatu sniedzējam, izmantojot īpašumtiesību pāreju vai pakārtoto līdzdalību; |
| --- | --- |

k)

“kredītu iegūšana” ir saņēmēja veikta kredīta vai kredītu kopuma nodošana pārskatu sniedzējam, izmantojot īpašumtiesību pāreju vai pakārtoto līdzdalību;

| l) | “grupas iekšējās pozīcijas” ir savstarpējās pozīcijas tām euro zonas noguldījumus pieņemošām sabiedrībām, kas ietilpst vienā grupā, ko veido mātesuzņēmums un visi tā tieši vai netieši kontrolētie euro zonas rezidentu grupas dalībnieki; |
| --- | --- |

l)

“grupas iekšējās pozīcijas” ir savstarpējās pozīcijas tām euro zonas noguldījumus pieņemošām sabiedrībām, kas ietilpst vienā grupā, ko veido mātesuzņēmums un visi tā tieši vai netieši kontrolētie euro zonas rezidentu grupas dalībnieki;

| m) | “mazietekmīgā iestāde” ir maza MFI, kam piešķirts 9. panta 1. punktā noteiktais atbrīvojums; |
| --- | --- |

m)

“mazietekmīgā iestāde” ir maza MFI, kam piešķirts 9. panta 1. punktā noteiktais atbrīvojums;

| n) | “svītrošana” ir kredīta vai tā daļas neiekļaušana krājumos, kas ziņoti saskaņā ar I pielikuma 2. un 3. daļu, t. sk. neiekļaušanu tāpēc, ka piemērots 9. panta 4. punktā minētais atbrīvojums. |
| --- | --- |

n)

“svītrošana” ir kredīta vai tā daļas neiekļaušana krājumos, kas ziņoti saskaņā ar I pielikuma 2. un 3. daļu, t. sk. neiekļaušanu tāpēc, ka piemērots 9. panta 4. punktā minētais atbrīvojums.

2. pants

NTF identifikācija

Par NTF uzskatāmi tie kolektīvo ieguldījumu uzņēmumi, kas atbilst turpmāk minētajiem kritērijiem, t. i., ja tie:

| a) | veic ieguldījumus, saglabājot fonda līdzekļu pamatsummu un nodrošinot atdevi atbilstoši naudas tirgus instrumentu procentiem; |
| --- | --- |

a)

veic ieguldījumus, saglabājot fonda līdzekļu pamatsummu un nodrošinot atdevi atbilstoši naudas tirgus instrumentu procentiem;

| b) | veic ieguldījumus naudas tirgus instrumentos, kuri atbilst kritērijiem, ko attiecībā uz naudas tirgus instrumentiem nosaka Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīva 2009/65/EK par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (11), vai veic noguldījumus kredītiestādēs, vai arī nodrošina, lai to ieguldījumu portfeļa likviditāte un vērtība tiktu novērtēta pēc līdzvērtīga principa; |
| --- | --- |

b)

veic ieguldījumus naudas tirgus instrumentos, kuri atbilst kritērijiem, ko attiecībā uz naudas tirgus instrumentiem nosaka Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīva 2009/65/EK par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (11), vai veic noguldījumus kredītiestādēs, vai arī nodrošina, lai to ieguldījumu portfeļa likviditāte un vērtība tiktu novērtēta pēc līdzvērtīga principa;

| c) | nodrošina, lai naudas tirgus instrumentiem, kuros tie veic ieguldījumus, būtu augsta kvalitāte, kā noteikusi pārvaldes sabiedrība. Naudas tirgus instrumenta kvalitāti inter alia nosaka, pamatojoties uz šādiem faktoriem:






  i) | naudas tirgus instrumenta kredītkvalitāte; |
| --- | --- | --- |

c)

nodrošina, lai naudas tirgus instrumentiem, kuros tie veic ieguldījumus, būtu augsta kvalitāte, kā noteikusi pārvaldes sabiedrība. Naudas tirgus instrumenta kvalitāti inter alia nosaka, pamatojoties uz šādiem faktoriem:

i)

naudas tirgus instrumenta kredītkvalitāte;

| ii) | tās aktīvu grupas raksturojums, kurai pieder attiecīgais naudas tirgus instruments; |
| --- | --- |

ii)

tās aktīvu grupas raksturojums, kurai pieder attiecīgais naudas tirgus instruments;

| iii) | attiecībā uz strukturētajiem finanšu instrumentiem – pamatdarbības un darījuma partneru risks, kas raksturīgs attiecīgajam strukturētajam finanšu darījumam; |
| --- | --- |

iii)

attiecībā uz strukturētajiem finanšu instrumentiem – pamatdarbības un darījuma partneru risks, kas raksturīgs attiecīgajam strukturētajam finanšu darījumam;

| iv) | likviditātes profils; |
| --- | --- |

iv)

likviditātes profils;

| d) | nodrošina, lai to portfeļa vidējais svērtais dzēšanas termiņš (weighted average maturity; – WAM) nebūtu ilgāks par 6 mēnešiem, bet vidējais svērtais darbības laiks (weighted average life; – WAL) nepārsniegtu 12 mēnešus (saskaņā ar I pielikuma 1. daļas 2. sadaļu); |
| --- | --- |

d)

nodrošina, lai to portfeļa vidējais svērtais dzēšanas termiņš (weighted average maturity; – WAM) nebūtu ilgāks par 6 mēnešiem, bet vidējais svērtais darbības laiks (weighted average life; – WAL) nepārsniegtu 12 mēnešus (saskaņā ar I pielikuma 1. daļas 2. sadaļu);

| e) | nodrošina savu akciju/daļu dienas neto aktīvu vērtības (NAV) un cenas aprēķinu, kā arī akciju/daļu dienas parakstīšanu un dzēšanu; |
| --- | --- |

e)

nodrošina savu akciju/daļu dienas neto aktīvu vērtības (NAV) un cenas aprēķinu, kā arī akciju/daļu dienas parakstīšanu un dzēšanu;

| f) | veic tikai tādus ieguldījumus vērtspapīros, kuru atlikušais termiņš līdz noteiktajai dzēšanas dienai nepārsniedz divus gadus, ja atlikušais laiks līdz nākamajai procentu likmes noteikšanas dienai nepārsniedz 397 dienas, savukārt vērtspapīriem ar mainīgu procentu likmi tā jāpārskata pēc naudas tirgus procentu likmes vai indeksa; |
| --- | --- |

f)

veic tikai tādus ieguldījumus vērtspapīros, kuru atlikušais termiņš līdz noteiktajai dzēšanas dienai nepārsniedz divus gadus, ja atlikušais laiks līdz nākamajai procentu likmes noteikšanas dienai nepārsniedz 397 dienas, savukārt vērtspapīriem ar mainīgu procentu likmi tā jāpārskata pēc naudas tirgus procentu likmes vai indeksa;

| g) | veic ieguldījumus citos kolektīvo ieguldījumu uzņēmumos tikai tad, ja tie atbilst NTF definīcijai; |
| --- | --- |

g)

veic ieguldījumus citos kolektīvo ieguldījumu uzņēmumos tikai tad, ja tie atbilst NTF definīcijai;

| h) | neuzņemas tiešus vai netiešus riskus saistībā ar kapitāla vērtspapīriem vai precēm, t. sk. riskus, ko rada atvasinātie finanšu instrumenti, un atvasinātos finanšu instrumentus izmanto tikai saskaņā ar attiecīgā fonda naudas tirgus ieguldījumu stratēģiju. Atvasinātos finanšu instrumentus, kas saistīti ar valūtas risku, var izmantot tikai riska ierobežošanas mērķiem. Ieguldījumi valūtās, kas nav pamatvalūtas, vērtspapīros ir atļauti, ja valūtas risks ir pilnībā ierobežots; |
| --- | --- |

h)

neuzņemas tiešus vai netiešus riskus saistībā ar kapitāla vērtspapīriem vai precēm, t. sk. riskus, ko rada atvasinātie finanšu instrumenti, un atvasinātos finanšu instrumentus izmanto tikai saskaņā ar attiecīgā fonda naudas tirgus ieguldījumu stratēģiju. Atvasinātos finanšu instrumentus, kas saistīti ar valūtas risku, var izmantot tikai riska ierobežošanas mērķiem. Ieguldījumi valūtās, kas nav pamatvalūtas, vērtspapīros ir atļauti, ja valūtas risks ir pilnībā ierobežots;

| i) | ir uzņēmumi ar nemainīgu vai svārstīgu NAV. |
| --- | --- |

i)

ir uzņēmumi ar nemainīgu vai svārstīgu NAV.

3. pants

Faktiskie pārskatu sniedzēji

1.   Faktisko pārskatu sniedzēju grupu veido MFI, kuras ir rezidentes euro zonas dalībvalstu teritorijās (saskaņā ar II pielikuma 1. daļu).

2.   Uz MFI, kas ir faktiskie pārskatu sniedzēji, attiecas visas statistikas pārskatu sniegšanas prasības pilnībā, ja vien tām nav piešķirts kāds no 9. pantā minētajiem atbrīvojumiem.

3.   Uz iestādēm, kas atbilst MFI definīcijai, attiecas šīs regulas darbības joma, pat ja uz tām neattiecas Regula (ES) Nr. 575/2013.

4.   Lai iegūtu statistisko informāciju par NTF akciju/daļu turētāju rezidenci, kā norādīts I pielikuma, 2. daļas 5.7. sadaļā, faktiskajos pārskatu sniedzējos jāietver arī citi finanšu starpnieki, izņemot apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondus (CFS), ņemot vērā 9. panta 2. punkta c) apakšpunktā noteiktos atbrīvojumus. Šīs regulas nolūkiem NCB var izveidot un uzturēt faktisko pārskatu sniedzēju CFS sarakstu saskaņā ar I pielikuma 2. daļa s 5.7. sadaļā noteiktajiem principiem.

4. pants

MFI saraksts statistikas vajadzībām

1.   ECB Valde izveido un uztur MFI sarakstu statistikas vajadzībām, ņemot vērā prasības attiecībā uz biežumu un savlaicīgumu, ko nosaka šā saraksta lietojums ECB obligāto rezervju sistēmā. MFI sarakstā statistikas vajadzībām ir ietverta informācija par to, vai uz iestādēm attiecas ECB obligāto rezervju sistēma. MFI sarakstam ir jābūt atjauninātam, precīzam, pēc iespējas viendabīgam, kā arī statistikas vajadzībām pietiekami stabilam.

2.   NCB un ECB pārskatu sniedzējiem nodrošina piekļuvi statistikas vajadzībām sagatavotajam MFI sarakstam un tā atjauninājumiem dažādā veidā, t. sk. elektroniski, tiešsaistē vai arī pēc pieprasījuma pārskatu sniedzēji to var saņemt izdrukātu.

3.   MIF saraksts statistikas vajadzībām izmantojams vienīgi informācijas mērķiem. Ja saraksta jaunākais pieejamais variants nav pareizs, ECB tomēr nepiemēro sankcijas iestādei, kas nav pienācīgi izpildījusi statistikas pārskatu sniegšanas prasības, ja tā labticīgi paļāvusies uz nepareizu sarakstu.

5. pants

Statistikas pārskatu sniegšanas prasības

1.   Faktiskie pārskatu sniedzēji katru mēnesi ziņo tās dalībvalsts NCB, kurā attiecīgā MFI ir rezidents: a) par mēneša krājumiem, kas attiecas uz mēneša beigu bilanci; b) mēneša kopējās pārvērtēšanas korekcijas. Datus par kopējām pārvērtēšanas korekcijām sniedz, ņemot vērā kredītu pilnīgu vai daļēju norakstīšanu un vērtspapīru cenu pārvērtējumus. Citus datus par dažiem bilances informācijas posteņiem ziņo reizi ceturksnī vai reizi gadā. Ja tas atvieglo datu apstrādi, NCB var vākt ceturkšņa datus reizi mēnesī. Prasītā statistiskā informācija ir norādīta I pielikumā.

2.   NCB vajadzīgo statistisko informāciju par MFI emitētajiem un turētajiem vērtspapīriem var vākt individuālu vērtspapīru līmenī, ciktāl 1. punktā minētos datus var iegūt saskaņā ar IV pielikumā norādīto statistikas standartu minimumu.

3.   MFI sniedz ziņas saskaņā ar minimālajām prasībām, kas izklāstītas I pielikuma 4. daļas 1.A tabulā par mēneša pārvērtēšanas korekcijām attiecībā uz visiem ECB pieprasītajiem datiem. NCB var vākt papildu datus, kas nav iekļauti minimālajās prasībās. Šie papildu dati var attiekties uz sadalījumu, kas 1.A tabulā norādīts citādi nekā “minimālās prasības”.

4.   ECB var pieprasīt paskaidrojošu informāciju par korekcijām attiecībā uz NCB apkopotajiem datiem par “pārklasificēšanu un citām korekcijām”.

5.   ECB ir tiesības noteikt sankcijas pārskatu sniedzējiem, kas nepilda ECB regulās vai lēmumos noteiktās statistikas pārskatu sniegšanas prasības, ievērojot 2010. gada 19. augusta Lēmumu ECB/2010/10 par statistikas pārskatu sniegšanas prasību neievērošanu (12).

6. pants

Papildu statistikas pārskatu sniegšanas prasības kredītu vērtspapīrošanai un citiem darījumiem ar kredītiem

MFI ziņo par:

| a) | kredītu vērtspapīrošanas neto plūsmu un citiem pārskatu sniegšanas periodā veiktajiem darījumiem ar kredītiem, saskaņā ar I pielikuma 5. daļas 2. sadaļu; |
| --- | --- |

a)

kredītu vērtspapīrošanas neto plūsmu un citiem pārskatu sniegšanas periodā veiktajiem darījumiem ar kredītiem, saskaņā ar I pielikuma 5. daļas 2. sadaļu;

| b) | perioda beigu atlikumu un finanšu darījumiem, izņemot vērtspapīrotu un no bilances svītrotu kredītu atsavināšanu vai iegūšanu attiecīgajā periodā, kuriem MFI ir pakalpojumu sniedzējs saskaņā ar I pielikuma 5. daļas 3. sadaļu. NCB var paplašināt šo pārskatu sniegšanas pienākumu uz visiem MFI apkalpotajiem no bilances svītrotajiem kredītiem, kas vērtspapīroti vai citādi pārvesti; |
| --- | --- |

b)

perioda beigu atlikumu un finanšu darījumiem, izņemot vērtspapīrotu un no bilances svītrotu kredītu atsavināšanu vai iegūšanu attiecīgajā periodā, kuriem MFI ir pakalpojumu sniedzējs saskaņā ar I pielikuma 5. daļas 3. sadaļu. NCB var paplašināt šo pārskatu sniegšanas pienākumu uz visiem MFI apkalpotajiem no bilances svītrotajiem kredītiem, kas vērtspapīroti vai citādi pārvesti;

| c) | ceturkšņa beigu atlikumu attiecībā uz visiem kredītiem, kuriem MFI ir vērtspapīrošanas pakalpojumu sniedzējs, saskaņā ar I pielikuma 5. daļas 4. sadaļu; |
| --- | --- |

c)

ceturkšņa beigu atlikumu attiecībā uz visiem kredītiem, kuriem MFI ir vērtspapīrošanas pakalpojumu sniedzējs, saskaņā ar I pielikuma 5. daļas 4. sadaļu;

| d) | piemērojot 39. starptautisko grāmatvedības standartu (SGS 39), 9. starptautisko finanšu pārskatu standartu (SFPS 9) vai līdzīgus nacionālos grāmatvedības noteikumus, perioda beigu atlikumu attiecībā uz kredītiem, kas atsavināti, izmantojot vērtspapīrošanu, un nav svītroti no bilances, saskaņā ar I pielikuma 5. daļas 5. sadaļu. |
| --- | --- |

d)

piemērojot 39. starptautisko grāmatvedības standartu (SGS 39), 9. starptautisko finanšu pārskatu standartu (SFPS 9) vai līdzīgus nacionālos grāmatvedības noteikumus, perioda beigu atlikumu attiecībā uz kredītiem, kas atsavināti, izmantojot vērtspapīrošanu, un nav svītroti no bilances, saskaņā ar I pielikuma 5. daļas 5. sadaļu.

7. pants

Savlaicīgums

1.   NCB lemj par to, kad un ar kādu periodiskumu tām jāsaņem dati no pārskatu sniedzējiem, lai tās varētu ievērot tālāk tekstā izklāstītos termiņus, attiecīgos gadījumos ņemot vērā ECB obligāto rezervju sistēmas savlaicīguma prasības, un par to, kad jāsaņem dati, informē pārskatu sniedzējus.

2.   Mēneša statistiku NCB nosūta ECB līdz darba dienas beigām 15. darba dienā pēc tā mēneša beigām, uz ko attiecas šī statistika.

3.   Ceturkšņa statistiku NCB nosūta ECB līdz darba dienas beigām 28. darba dienā pēc tā ceturkšņa beigām, uz ko attiecas šī statistika.

8. pants

Grāmatvedības noteikumi statistikas pārskatu sniegšanai

1.   Ja šajā regulā nav noteikts citādi, ziņojot saskaņā ar šo regulu, MFI ievēro Padomes 1986. gada 8. decembra Direktīvā 86/635/EEK par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem nacionālajā transpozīcijā (13) un citos piemērojamos starptautiskajos standartos noteiktos grāmatvedības noteikumus.

2.   Par noguldījumu saistībām un kredītiem ziņo to mēneša beigās neatmaksāto pamatsummu. No šīs summas atskaita pilnīgu vai daļēju norakstīšanu, ko nosaka saskaņā ar attiecīgo grāmatvedības praksi. Noguldījumu saistību un kredītu neto norēķinu pret jebkuriem citiem aktīviem vai pasīviem neveic.

3.   Neskarot euro zonas dalībvalstīs dominējošo grāmatvedības praksi un neto norēķinu kārtību, statistikas vajadzībām par visiem finanšu aktīviem un pasīviem ziņo, ievērojot bruto principu.

4.   NCB var ļaut par kredītiem, kam izveidoti uzkrājumi, sniegt pārskatus, atskaitot no tiem uzkrājumus, un par pirktajiem kredītiem sniegt pārskatus saskaņā ar cenu, par kuru panākta vienošanās to iegādes laikā, ar nosacījumu, ka šādu pārskatu sniegšanas praksi piemēro visi rezidenti pārskatu sniedzēji.

9. pants

Atbrīvojumi

1.   Mazietekmīgajām MFI var piešķirt šādus atbrīvojumus:

| a) | NCB var piešķirt atbrīvojumus mazietekmīgajām MFI ar nosacījumu, ka to kopējā daļa nacionālajā MFI bilancē nepārsniedz 5 % no krājumiem; |
| --- | --- |

a)

NCB var piešķirt atbrīvojumus mazietekmīgajām MFI ar nosacījumu, ka to kopējā daļa nacionālajā MFI bilancē nepārsniedz 5 % no krājumiem;

| b) | attiecībā uz kredītiestādēm a) apakšpunktā minētie atbrīvojumi samazina to kredītiestāžu, uz kurām tie attiecas, statistikas pārskatu sniegšanas pienākumus, neierobežojot III pielikumā izklāstītās prasības, kas attiecas uz obligāto rezervju aprēķināšanu; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz kredītiestādēm a) apakšpunktā minētie atbrīvojumi samazina to kredītiestāžu, uz kurām tie attiecas, statistikas pārskatu sniegšanas pienākumus, neierobežojot III pielikumā izklāstītās prasības, kas attiecas uz obligāto rezervju aprēķināšanu;

| c) | attiecībā uz mazietekmīgajām MFI a) apakšpunktā minēto atbrīvojumu piemērošanas gadījumā NCB turpina vākt vismaz datus attiecībā uz kopējo bilanci ne retāk kā reizi gadā, lai būtu iespējams uzraudzīt mazietekmīgo iestāžu grupas kopējo daļu nacionālajā MFI bilancē; |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz mazietekmīgajām MFI a) apakšpunktā minēto atbrīvojumu piemērošanas gadījumā NCB turpina vākt vismaz datus attiecībā uz kopējo bilanci ne retāk kā reizi gadā, lai būtu iespējams uzraudzīt mazietekmīgo iestāžu grupas kopējo daļu nacionālajā MFI bilancē;

| d) | neierobežojot a) apakšpunktu, NCB var piešķirt atbrīvojumus kredītiestādēm, kas negūst labumu no a) un b) apakšpunktā noteiktās kārtības, samazinot to pārskatu sniegšanas pienākumus līdz apjomam, kas noteikts I pielikuma 6. daļā, ar nosacījumu, ka to kopējā daļa krājumu ziņā nepārsniedz ne 10 % nacionālajā MFI bilancē, ne arī 1 % euro zonas MFI bilancē; |
| --- | --- |

d)

neierobežojot a) apakšpunktu, NCB var piešķirt atbrīvojumus kredītiestādēm, kas negūst labumu no a) un b) apakšpunktā noteiktās kārtības, samazinot to pārskatu sniegšanas pienākumus līdz apjomam, kas noteikts I pielikuma 6. daļā, ar nosacījumu, ka to kopējā daļa krājumu ziņā nepārsniedz ne 10 % nacionālajā MFI bilancē, ne arī 1 % euro zonas MFI bilancē;

| e) | NCB pārbauda a)–d) apakšpunktā minēto nosacījumu izpildi pietiekamu laiku iepriekš, lai varētu piešķirt vai vajadzības gadījumā atsaukt atbrīvojumu, tam stājoties spēkā katra gada sākumā; |
| --- | --- |

e)

NCB pārbauda a)–d) apakšpunktā minēto nosacījumu izpildi pietiekamu laiku iepriekš, lai varētu piešķirt vai vajadzības gadījumā atsaukt atbrīvojumu, tam stājoties spēkā katra gada sākumā;

| f) | mazietekmīgās MFI var nolemt neizmantot atbrīvojumu un pilnībā ievērot pārskatu sniegšanas prasības. |
| --- | --- |

f)

mazietekmīgās MFI var nolemt neizmantot atbrīvojumu un pilnībā ievērot pārskatu sniegšanas prasības.

2.   NCB var piešķirt NTF šādus atbrīvojumus.

| a) | Ievērojot tālāk minētās prasības, NCB naudas tirgus fondiem var piešķirt atbrīvojumus no 5. panta 1. punktā noteiktajiem statistikas pārskatu sniegšanas pienākumiem ar nosacījumu, ka NTF tā vietā sniedz bilances datus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1073/2013 (ECB/2013/38) 5. pantu:






  i) | NTF šādus datus sniedz katru mēnesi, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1073/2013 (ECB/2013/38) I pielikumā izklāstīto “kombinēto pieeju”, un saskaņā ar tās 9. pantā izklāstītajām savlaicīguma prasībām, un |
| --- | --- | --- |

a)

Ievērojot tālāk minētās prasības, NCB naudas tirgus fondiem var piešķirt atbrīvojumus no 5. panta 1. punktā noteiktajiem statistikas pārskatu sniegšanas pienākumiem ar nosacījumu, ka NTF tā vietā sniedz bilances datus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1073/2013 (ECB/2013/38) 5. pantu:

i)

NTF šādus datus sniedz katru mēnesi, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1073/2013 (ECB/2013/38) I pielikumā izklāstīto “kombinēto pieeju”, un saskaņā ar tās 9. pantā izklāstītajām savlaicīguma prasībām, un

| ii) | NTF sniedz mēneša beigu krājumu datus par NTF akcijām/daļām saskaņā ar 7. Panta 2. punktā izklāstītajām savlaicīguma prasībām; |
| --- | --- |

ii)

NTF sniedz mēneša beigu krājumu datus par NTF akcijām/daļām saskaņā ar 7. Panta 2. punktā izklāstītajām savlaicīguma prasībām;

| b) | NCB var arī atbrīvot NTF no šādām statistikas pārskatu sniegšanas prasībām:






  i) | sniegt kopējās pozīcijas par: 1) centrālo banku un noguldījumus pieņemošo sabiedrību noguldījumiem un tām izsniegtajiem kredītiem, 2) pēc sākotnējā termiņa iedalītiem noguldījumiem un kredītiem, kas izsniegti visiem darījuma partneru sektoriem, izņemot nefinanšu sabiedrību sektoru, un 3) euro zonas teritorijas pārrobežu noguldījumiem un kredītiem valstu un sektoru dalījumā; |
| --- | --- | --- |

b)

NCB var arī atbrīvot NTF no šādām statistikas pārskatu sniegšanas prasībām:

i)

sniegt kopējās pozīcijas par: 1) centrālo banku un noguldījumus pieņemošo sabiedrību noguldījumiem un tām izsniegtajiem kredītiem, 2) pēc sākotnējā termiņa iedalītiem noguldījumiem un kredītiem, kas izsniegti visiem darījuma partneru sektoriem, izņemot nefinanšu sabiedrību sektoru, un 3) euro zonas teritorijas pārrobežu noguldījumiem un kredītiem valstu un sektoru dalījumā;

| ii) | sniegt kopējos uzkrātos procentus par kredītiem un noguldījumiem; |
| --- | --- |

ii)

sniegt kopējos uzkrātos procentus par kredītiem un noguldījumiem;

| iii) | ziņot atsevišķi par aktīvu un pasīvu stāvokli attiecībā pret apdrošināšanas sabiedrību un pensiju fondu sektoru; |
| --- | --- |

iii)

ziņot atsevišķi par aktīvu un pasīvu stāvokli attiecībā pret apdrošināšanas sabiedrību un pensiju fondu sektoru;

| iv) | sniegt informāciju par grupas iekšējām pozīcijām, kredītiem un noguldījumiem; |
| --- | --- |

iv)

sniegt informāciju par grupas iekšējām pozīcijām, kredītiem un noguldījumiem;

| c) | NCB var atbrīvot no statistiskas pārskatu sniegšanas pienākumiem attiecībā uz NTF akciju/daļu turētāju rezidenci:






  i) | ja NTF akcijas/daļas tiek emitētas pirmo reizi vai ja attīstība tirgū liek mainīt statistikas pārskatu sniegšanas izvēli vai izvēles iespēju kombināciju, kā noteikts I pielikuma 2. daļas 5.7b punktā), NCB attiecībā uz I pielikuma 2. daļas 5.7. punktā izklāstītajām prasībām var piešķirt atbrīvojumus uz vienu gadu; vai |
| --- | --- | --- |

c)

NCB var atbrīvot no statistiskas pārskatu sniegšanas pienākumiem attiecībā uz NTF akciju/daļu turētāju rezidenci:

i)

ja NTF akcijas/daļas tiek emitētas pirmo reizi vai ja attīstība tirgū liek mainīt statistikas pārskatu sniegšanas izvēli vai izvēles iespēju kombināciju, kā noteikts I pielikuma 2. daļas 5.7b punktā), NCB attiecībā uz I pielikuma 2. daļas 5.7. punktā izklāstītajām prasībām var piešķirt atbrīvojumus uz vienu gadu; vai

| ii) | ja prasītā statistiskā informācija par NTF akciju/daļu turētāju rezidenci tiek vākta no citiem pieejamiem avotiem saskaņā ar I pielikuma 2. daļas 5.7. punktu. NCB laikus pārbauda šā nosacījuma izpildi, lai, vienojoties ar ECB, vajadzības gadījumā katra gada sākumā piešķirtu vai anulētu jebkuru atbrīvojumu. |
| --- | --- |

ii)

ja prasītā statistiskā informācija par NTF akciju/daļu turētāju rezidenci tiek vākta no citiem pieejamiem avotiem saskaņā ar I pielikuma 2. daļas 5.7. punktu. NCB laikus pārbauda šā nosacījuma izpildi, lai, vienojoties ar ECB, vajadzības gadījumā katra gada sākumā piešķirtu vai anulētu jebkuru atbrīvojumu.

3.   Atbrīvojumus var piešķirt saistībā ar MFI pienākumu ziņot par pārvērtēšanas korekcijām.

| a) | Neskarot 1. punktu, NCB var piešķirt atbrīvojumus saistībā ar pārvērtēšanas korekciju datu sniegšanu NTF, atbrīvojot NTF no prasības ziņot par pārvērtēšanas korekcijām; |
| --- | --- |

a)

Neskarot 1. punktu, NCB var piešķirt atbrīvojumus saistībā ar pārvērtēšanas korekciju datu sniegšanu NTF, atbrīvojot NTF no prasības ziņot par pārvērtēšanas korekcijām;

| b) | NCB var piešķirt atbrīvojumus saistībā ar biežumu un savlaicīgumu attiecībā uz vērtspapīru cenu pārvērtējumiem un pieprasīt šos datus katru ceturksni un, nosakot to pašu savlaicīgumu, ko attiecībā uz ceturksnī ziņojamiem datiem par krājumiem, ja tiek ievērotas šādas prasības:






  i) | pārskatu sniedzēji, izmantojot dažādas novērtēšanas metodes, piegādā NCB attiecīgu informāciju par novērtēšanas praksi, t. sk. kvantitatīvus rādītājus par šo instrumentu savu turējumu procentuālo lielumu, un |
| --- | --- | --- |

b)

NCB var piešķirt atbrīvojumus saistībā ar biežumu un savlaicīgumu attiecībā uz vērtspapīru cenu pārvērtējumiem un pieprasīt šos datus katru ceturksni un, nosakot to pašu savlaicīgumu, ko attiecībā uz ceturksnī ziņojamiem datiem par krājumiem, ja tiek ievērotas šādas prasības:

i)

pārskatu sniedzēji, izmantojot dažādas novērtēšanas metodes, piegādā NCB attiecīgu informāciju par novērtēšanas praksi, t. sk. kvantitatīvus rādītājus par šo instrumentu savu turējumu procentuālo lielumu, un

| ii) | ja noticis nozīmīgs cenu pārvērtējums, NCB drīkst pārskatu sniedzējiem pieprasīt papildu informāciju par mēnesi, kurā tas noticis; |
| --- | --- |

ii)

ja noticis nozīmīgs cenu pārvērtējums, NCB drīkst pārskatu sniedzējiem pieprasīt papildu informāciju par mēnesi, kurā tas noticis;

| c) | NCB var piešķirt atbrīvojumus attiecībā uz vērtspapīru cenas pārvērtēšanas pārskatu sniegšanu, t. sk. piešķirt pilnīgu atbrīvojumu no šādas pārskatu sniegšanas, kredītiestādēm, kas sniedz pārskatus par mēneša krājumiem individuālu vērtspapīru līmenī, ievērojot šādas prasības:






  i) | sniegtajā informācijā par katru vērtspapīru iekļauta tā bilances vērtība, un |
| --- | --- | --- |

c)

NCB var piešķirt atbrīvojumus attiecībā uz vērtspapīru cenas pārvērtēšanas pārskatu sniegšanu, t. sk. piešķirt pilnīgu atbrīvojumu no šādas pārskatu sniegšanas, kredītiestādēm, kas sniedz pārskatus par mēneša krājumiem individuālu vērtspapīru līmenī, ievērojot šādas prasības:

i)

sniegtajā informācijā par katru vērtspapīru iekļauta tā bilances vērtība, un

| ii) | attiecībā uz vērtspapīriem, kam nav publiski pieejamu identifikācijas kodu, sniegtajā informācijā iekļauta informācija par instrumenta kategoriju, termiņu un emitentu, kas ir vismaz pietiekama, lai iegūtu dalījumus, kas kā “obligātās prasības” definēti I pielikuma 5. daļā. |
| --- | --- |

ii)

attiecībā uz vērtspapīriem, kam nav publiski pieejamu identifikācijas kodu, sniegtajā informācijā iekļauta informācija par instrumenta kategoriju, termiņu un emitentu, kas ir vismaz pietiekama, lai iegūtu dalījumus, kas kā “obligātās prasības” definēti I pielikuma 5. daļā.

4.   Atbrīvojumus var piešķirt attiecībā uz MFI statistikas pārskatu sniegšanu par kredītiem, kas atsavināti vērtspapīrošanas ceļā.

MFI, kas piemēro 39. starptautisko grāmatvedības standartu (SGS 39), 9. starptautisko finanšu pārskatu standartu (SFPS 9) vai citus līdzīgus nacionālos grāmatvedības noteikumus, to NCB var atļaut I pielikuma 2. un 3. daļā prasītajos krājumos neiekļaut kredītus, kas atbilstoši nacionālajai praksei atsavināti vērtspapīrošanas ceļā ar nosacījumu, ka šādu praksi lieto visas rezidentes MFI.

5.   NCB var piešķirt atbrīvojumus MFI attiecībā uz pienākumu sniegt pārskatus par dažiem ceturkšņa krājumiem, kas saistīti ar ārpus euro zonas esošajām dalībvalstīm.

Ja augstākā apkopojuma līmenī savāktie dati rāda, ka pozīcijas attiecībā pret darījuma partneriem, kas ir jebkuras ārpus euro zonas esošas dalībvalsts rezidenti, vai pozīcijas attiecībā pret ārpus euro zonas esošas dalībvalsts valūtu, ir nenozīmīgas, NCB var nolemt nepieprasīt pārskatu sniegšanu attiecībā uz šo dalībvalsti. Par jebkuru šādu lēmumu NCB informē savus pārskatu sniedzējus.

10. pants

Obligātie standarti un nacionālais pārskatu sniegšanas regulējums

1.   Pārskatu sniedzējiem jāievēro uz tiem attiecinātās statistikas pārskatu sniegšanas prasības saskaņā ar šīs regulas IV pielikumā izklāstītajiem obligātajiem datu nosūtīšanas, precizitātes, konceptuālās atbilstības un labojumu standartiem.

2.   Pārskatu sniegšanas regulējuma kārtību, kura jāievēro faktiskajiem pārskatu sniedzējiem, NCB definē un īsteno saskaņā ar nacionālajām prasībām. NCB nodrošina, ka šī pārskatu sniegšanas regulējuma kārtība nodrošina prasīto statistisko informāciju un ļauj pareizi pārbaudīt IV pielikumā izklāstīto obligāto datu nosūtīšanas, precizitātes, konceptuālās atbilstības un labojumu standartu ievērošanu.

11. pants

Apvienošanās, dalīšanās un reorganizācija

Apvienošanās, dalīšanās vai citas reorganizācijas gadījumā, kas varētu ietekmēt pārskatu sniedzēja statistisko pienākumu izpildi, faktiskais pārskatu sniedzējs informē attiecīgo NCB par procedūrām, kas plānotas, lai izpildītu šajā regulā izklāstītās statistikas pārskatu sniegšanas prasības, kolīdz nolūks īstenot šādas procedūras tiek publiskots un pienācīgu laiku pirms tās stājas spēkā.

12. pants

Sniegtās statistiskās informācijas izmantošana obligāto rezervju mērķiem

1.   Statistisko informāciju, ko kredītiestādes sniegušas saskaņā ar šo regulu, katra kredītiestāde izmanto, lai aprēķinātu savu rezervju bāzi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9). Katra kredītiestāde īpaši izmanto šo informāciju, lai pārbaudītu rezervju prasību izpildi attiecīgajā to izpildes periodā.

2.   Mazietekmīgo kredītiestāžu rezervju bāzes dati trim rezervju prasību izpildes periodiem pamatojas uz ceturkšņa beigu datiem, ko savākušas NCB, ievērojot 28 dienu termiņu pēc tā ceturkšņa beigām, uz ko tie attiecas.

3.   III pielikumā izklāstītajiem īpašajiem noteikumiem par ECB obligāto rezervju sistēmas piemērošanu normu kolīzijas gadījumā ir priekšroka attiecībā pret jebkuriem Regulas (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9) noteikumiem.

4.   Lai atvieglotu ECB un kredītiestāžu likviditātes pārvaldīšanu, rezervju prasības būtu jāapstiprina, vēlākais, pirmajā izpildes perioda dienā; izņēmuma kārtā kredītiestādēm var rasties vajadzība ziņot par apstiprinātās rezervju bāzes vai rezervju prasību pārskatīšanu. Rezervju prasību apstiprināšanas vai apliecināšanas procedūras neierobežo pārskatu sniedzēju pienākumu vienmēr sniegt pareizus statistikas datus un pēc iespējas ātrāk pārskatīt nepareizos statistikas datus, ko tie jau ir snieguši.

13. pants

Pārbaude un piespiedu vākšana

NCB realizē tiesības pārbaudīt vai vākt piespiedu kārtā informāciju, kas pārskatu sniedzējiem jāsniedz saskaņā ar šo regulu, neierobežojot ECB tiesības pašai īstenot šādas tiesības. Šīs tiesības NCB jo īpaši īsteno, ja faktisko pārskatu sniedzēju grupā iekļautā iestāde neievēro šīs regulas IV pielikumā noteiktos datu nosūtīšanas, precizitātes, konceptuālās atbilstības un labojumu obligātos standartus.

14. pants

Pirmā pārskatu sniegšana

1.   Pirmos pārskatus saskaņā ar šo regulu sniedz par datiem par 2014. gada decembri.

2.   Pirmo s pārskatus saskaņā ar šo regulu attiecībā uz I pielikuma 3. daļas 3. tabulas datu laukiem, kas atbilst euro zonas dalībvalstīm, sniedz ar pirmajiem ceturkšņa datiem pēc dienas, kad tās ieviesušas euro.

3.   Pirmos pārskatus saskaņā ar šo regulu attiecībā uz I pielikuma 3. daļas 3. un 4. tabulas datu laukiem, kas atbilst ārpus euro zonas esošajām dalībvalstīm, sniedz ar pirmajiem ceturkšņa datiem pēc dienas, kad tās pievienojušās Savienībai. Ja attiecīgā NCB nolemj nepieprasīt nenozīmīgu datu pirmo ziņošanu, sākot ar ceturkšņa datiem pēc dienas, kad attiecīgā dalībvalsts vai dalībvalstis pievienojušās Savienībai, ziņošana sākas 12 mēnešus pēc tam, kad NCB informējusi pārskatu sniedzējus par to, ka dati tiek pieprasīti.

15. pants

Atcelšana

1.   Ar šo no 2015. gada 1. janvāra tiek atcelta Regula (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32).

2.   Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu, un tās jālasa saskaņā ar atbilstības tabulu VI pielikumā.

16. pants

Nobeiguma noteikums

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no 2015. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un saskaņā ar Līgumiem ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Frankfurtē pie Mainas, 2013. gada 24. septembrī

ECB Padomes vārdā –

ECB priekšsēdētājs

Mario DRAGHI

---

(1)  OV L 318, 27.11.1998., 8. lpp.

1

(2)  OV L 318, 27.11.1998., 1. lpp.

2

(3)  OV L 15, 20.1.2009., 14. lpp.

3

(4)  OV L 174, 26.6.2013., 1. lpp.

4

(5)  OV L 305, 1.11.2012., 6. lpp.

5

(6)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 73. lpp.

6

Oficiālā Vēstneša

(7)  OV L 250, 2.10.2003., 10. lpp.

7

(8)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 107. lpp.

8

Oficiālā Vēstneša

(9)  OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.

9

(10)  OV L 267, 10.10.2009., 7. lpp.

10

(11)  OV L 302, 17.11.2009., 32. lpp.

11

(12)  OV L 226, 28.8.2010., 48. lpp.

12

(13)  OV L 372, 31.12.1986., 1. lpp.

13

---

I PIELIKUMS

MONETĀRĀS FINANŠU IESTĀDES UN STATISTIKAS PĀRSKATU SNIEGŠANAS PRASĪBAS

Ievads

Dalībvalstu, kuru valūta ir euro (turpmāk – “euro zonas dalībvalstu”) statistikas sistēmu, kas attiecas uz monetāro finanšu iestāžu (MFI) sektora kopsavilkuma bilanci, veido divas galvenās sastāvdaļas:

| a) | MFI saraksts statistikas vajadzībām (sk. 1. daļu dažu MFI noteikšanai); un |
| --- | --- |

a)

MFI saraksts statistikas vajadzībām (sk. 1. daļu dažu MFI noteikšanai); un

| b) | statistiskās informācijas specifikācija, par ko šīs MFI ziņo reizi mēnesī, reizi ceturksnī un reizi gadā (sk. 2., 3., 4., 5., 6. un 7. daļu). |
| --- | --- |

b)

statistiskās informācijas specifikācija, par ko šīs MFI ziņo reizi mēnesī, reizi ceturksnī un reizi gadā (sk. 2., 3., 4., 5., 6. un 7. daļu).

Lai iegūtu pilnīgus datus par MFI bilancēm, jānosaka statistikas pārskatu sniegšanas pienākumi arī ieguldījumu fondiem, kas nav naudas tirgus fondi (IF), un citiem finanšu starpniekiem, izņemot apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondus (turpmāk – “CFS”), kas īsteno finanšu darbības saistībā ar naudas tirgus fondu (NTF) akcijām/daļām. Statistisko informāciju no MFI un IF, kā arī no CFS vāc nacionālās centrālās bankas (NCB) saskaņā ar 2. sadaļu un attiecīgās valsts noteikumiem, kuru pamatā ir 1. pantā un II pielikumā sniegtās saskaņotās definīcijas un klasifikācija.

Naudas krājums ir apgrozībā esošās banknotes un monētas un citi MFI monetārie pasīvi (noguldījumi un citi finanšu instrumenti, kas ir noguldījumu līdzvērtīgi aizstājēji). Naudas krājumam atbilstīgie posteņi ir visi pārējie posteņi MFI bilancē. ECB apkopo arī finanšu darījumus, ko iegūst no datiem par krājumiem un citiem datiem, t. sk. no MFI paziņotajiem pārvērtēšanas korekcijas datiem (sk. 5. daļu).

ECB prasītā statistiskā informācija ir apkopota 8. daļā.

1.   DAĻA

Dažu MFI identifikācija

1.   SADAĻA

Dažu MFI identifikācija, pamatojoties uz noguldījumu aizvietojamības principiem

| 1.1. | Finanšu iestādes, kas nav kredītiestādes, kuras emitē tādus finanšu instrumentus, kurus uzskata par noguldījumu līdzvērtīgiem aizstājējiem, klasificē kā MFI, ja tās atbilst MFI definīcijai citos aspektos. Šīs klasifikācijas pamatā ir noguldījumu aizvietojamības kritēriji, t. i., vai saistības klasificē kā noguldījumus, ko nosaka pēc to likviditātes, apvienojot pārvedamības, konvertējamības, noteiktības un tirgojamības īpašības un vajadzības gadījumā ņemot vērā to emitēšanas termiņu.
  Šos noguldījumu aizvietojamības kritērijus piemēro arī, lai noteiktu, vai saistības klasificējamas kā noguldījumi, ja vien šādām saistībām nav atsevišķas kategorijas. |
| --- | --- |

1.1.

Finanšu iestādes, kas nav kredītiestādes, kuras emitē tādus finanšu instrumentus, kurus uzskata par noguldījumu līdzvērtīgiem aizstājējiem, klasificē kā MFI, ja tās atbilst MFI definīcijai citos aspektos. Šīs klasifikācijas pamatā ir noguldījumu aizvietojamības kritēriji, t. i., vai saistības klasificē kā noguldījumus, ko nosaka pēc to likviditātes, apvienojot pārvedamības, konvertējamības, noteiktības un tirgojamības īpašības un vajadzības gadījumā ņemot vērā to emitēšanas termiņu.

Šos noguldījumu aizvietojamības kritērijus piemēro arī, lai noteiktu, vai saistības klasificējamas kā noguldījumi, ja vien šādām saistībām nav atsevišķas kategorijas.

| 1.2. | Lai definētu noguldījumu aizvietojamību un klasificētu saistības kā noguldījumus:






  a) | pārvedamība attiecas uz iespēju pārvietot finanšu instrumentā izvietotos līdzekļus, izmantojot maksāšanas līdzekļus, piemēram, čekus, pārveduma rīkojumus, tiešo debetu vai tamlīdzīgus līdzekļus; |
| --- | --- | --- |

1.2.

Lai definētu noguldījumu aizvietojamību un klasificētu saistības kā noguldījumus:

a)

pārvedamība attiecas uz iespēju pārvietot finanšu instrumentā izvietotos līdzekļus, izmantojot maksāšanas līdzekļus, piemēram, čekus, pārveduma rīkojumus, tiešo debetu vai tamlīdzīgus līdzekļus;

| b) | konvertējamība attiecas uz iespēju konvertēt finanšu instrumentus naudā vai pārvedamos noguldījumos un uz šādas konvertēšanas izmaksām; fiskālo priekšrocību zaudējumu, ko rada šāda konvertēšana, var uzskatīt par sodu, kas samazina likviditātes pakāpi; |
| --- | --- |

b)

konvertējamība attiecas uz iespēju konvertēt finanšu instrumentus naudā vai pārvedamos noguldījumos un uz šādas konvertēšanas izmaksām; fiskālo priekšrocību zaudējumu, ko rada šāda konvertēšana, var uzskatīt par sodu, kas samazina likviditātes pakāpi;

| c) | noteiktība nozīmē to, ka iepriekš precīzi ir zināma finanšu instrumenta kapitālvērtība nacionālajā valūtā; |
| --- | --- |

c)

noteiktība nozīmē to, ka iepriekš precīzi ir zināma finanšu instrumenta kapitālvērtība nacionālajā valūtā;

| d) | vērtspapīrus, ko regulāri kotē un tirgo organizētā tirgū, uzskata par tirgojamiem. Atvērto kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu akcijām nav tirgus parastajā nozīmē. Tomēr ieguldītāji var uzzināt cenu, par kādu akcijas kotē attiecīgajā dienā, un var atgūt savus līdzekļus par šo cenu. |
| --- | --- |

d)

vērtspapīrus, ko regulāri kotē un tirgo organizētā tirgū, uzskata par tirgojamiem. Atvērto kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu akcijām nav tirgus parastajā nozīmē. Tomēr ieguldītāji var uzzināt cenu, par kādu akcijas kotē attiecīgajā dienā, un var atgūt savus līdzekļus par šo cenu.

2.   SADAĻA

NTF identifikācijas kritēriju apraksts

2. pantā:

| a) | uzskatāms, ka naudas tirgus instrumenta kredītkvalitāte ir augsta, ja katra atzītā kredītreitingu aģentūra, kas novērtējusi šo instrumentu, tam piešķīrusi vienu no diviem augstākajiem pieejamiem īstermiņa kredītreitingiem vai, ja šis instruments nav vērtēts, saskaņā ar pārvaldes sabiedrības iekšējā reitinga procesu tam ir līdzvērtīga kvalitāte. Ja atzīta kredītreitingu aģentūra savu augstāko īstermiņa reitingu dala divās kategorijās, abus šos reitingus uzskata par vienu kategoriju un tādējādi par visaugstāko pieejamo reitingu; |
| --- | --- |

a)

uzskatāms, ka naudas tirgus instrumenta kredītkvalitāte ir augsta, ja katra atzītā kredītreitingu aģentūra, kas novērtējusi šo instrumentu, tam piešķīrusi vienu no diviem augstākajiem pieejamiem īstermiņa kredītreitingiem vai, ja šis instruments nav vērtēts, saskaņā ar pārvaldes sabiedrības iekšējā reitinga procesu tam ir līdzvērtīga kvalitāte. Ja atzīta kredītreitingu aģentūra savu augstāko īstermiņa reitingu dala divās kategorijās, abus šos reitingus uzskata par vienu kategoriju un tādējādi par visaugstāko pieejamo reitingu;

| b) | pieļaujot izņēmumu attiecībā uz a) punktā minēto prasību, naudas tirgus fonda turējumā var būt valsts vērtspapīri, kuru kvalitāte atbilst vismaz investīciju kategorijai, kur “valsts vērtspapīri” ir naudas tirgus instrumenti, kurus emitējusi vai garantējusi dalībvalsts centrālā valdība, reģionālā valdība vai pašvaldība, vai arī dalībvalsts centrālā banka, ECB, Savienība vai Eiropas Investīciju banka; |
| --- | --- |

b)

pieļaujot izņēmumu attiecībā uz a) punktā minēto prasību, naudas tirgus fonda turējumā var būt valsts vērtspapīri, kuru kvalitāte atbilst vismaz investīciju kategorijai, kur “valsts vērtspapīri” ir naudas tirgus instrumenti, kurus emitējusi vai garantējusi dalībvalsts centrālā valdība, reģionālā valdība vai pašvaldība, vai arī dalībvalsts centrālā banka, ECB, Savienība vai Eiropas Investīciju banka;

| c) | vērtspapīriem, t. sk. strukturētajiem finanšu instrumentiem, aprēķinot vidējo svērto darbības laiku, termiņš tiek aprēķināts, pamatojoties uz atlikušo termiņu līdz noteiktajam instrumentu dzēšanas termiņam. Tomēr, ja instrumentā ir ietverts pārdošanas iespējas līgums, šā iespējas līguma izpildes dienu var izmantot noteiktā dzēšanas termiņa vietā, bet tikai tādā gadījumā, ja jebkurā laikā ir izpildīti šādi nosacījumi:






  i) | pārdošanas iespējas līgumu pārvaldes sabiedrība var brīvi izpildīt tā izmantošanas datumā; |
| --- | --- | --- |

c)

vērtspapīriem, t. sk. strukturētajiem finanšu instrumentiem, aprēķinot vidējo svērto darbības laiku, termiņš tiek aprēķināts, pamatojoties uz atlikušo termiņu līdz noteiktajam instrumentu dzēšanas termiņam. Tomēr, ja instrumentā ir ietverts pārdošanas iespējas līgums, šā iespējas līguma izpildes dienu var izmantot noteiktā dzēšanas termiņa vietā, bet tikai tādā gadījumā, ja jebkurā laikā ir izpildīti šādi nosacījumi:

i)

pārdošanas iespējas līgumu pārvaldes sabiedrība var brīvi izpildīt tā izmantošanas datumā;

| ii) | pārdošanas iespējas līguma bāzes cena saglabājas tuvu instrumenta gaidāmajai vērtībai nākamajā izmantošanas datumā; |
| --- | --- |

ii)

pārdošanas iespējas līguma bāzes cena saglabājas tuvu instrumenta gaidāmajai vērtībai nākamajā izmantošanas datumā;

| iii) | saskaņā ar NTF ieguldījumu stratēģiju pastāv liela iespējamība, ka šis pārdošanas iespējas līgums tiks izpildīts nākamajā izmantošanas datumā; |
| --- | --- |

iii)

saskaņā ar NTF ieguldījumu stratēģiju pastāv liela iespējamība, ka šis pārdošanas iespējas līgums tiks izpildīts nākamajā izmantošanas datumā;

| d) | aprēķinot gan vidējo svērto darbības laiku, gan vidējo svērto dzēšanas termiņu, tiek ņemta vērā atvasināto finanšu instrumentu, noguldījumu un efektīvas portfeļa pārvaldības metožu ietekme; |
| --- | --- |

d)

aprēķinot gan vidējo svērto darbības laiku, gan vidējo svērto dzēšanas termiņu, tiek ņemta vērā atvasināto finanšu instrumentu, noguldījumu un efektīvas portfeļa pārvaldības metožu ietekme;

| e) | “vidējais svērtais dzēšanas termiņš” (weighted average maturity; WAM) ir visu fonda bāzes vērtspapīru vidējā līdz dzēšanas termiņam atlikušā laika rādītājs, kas svērts, lai atspoguļotu katra instrumenta relatīvo īpatsvaru turējumā, pieņemot, ka mainīgas procentu likmes instrumenta dzēšanas termiņš ir laiks, kas atlicis līdz nākamajai procentu likmes pārskatīšanai pēc naudas tirgus procentu likmes, nevis laiks, kas atlicis līdz brīdim, kad jāatmaksā šā vērtspapīra pamatvērtība. Praksē vidējo svērto dzēšanas termiņu izmanto, lai mērītu NTF jutīgumu pret naudas tirgus likmju pārmaiņām; |
| --- | --- |

e)

“vidējais svērtais dzēšanas termiņš” (weighted average maturity; WAM) ir visu fonda bāzes vērtspapīru vidējā līdz dzēšanas termiņam atlikušā laika rādītājs, kas svērts, lai atspoguļotu katra instrumenta relatīvo īpatsvaru turējumā, pieņemot, ka mainīgas procentu likmes instrumenta dzēšanas termiņš ir laiks, kas atlicis līdz nākamajai procentu likmes pārskatīšanai pēc naudas tirgus procentu likmes, nevis laiks, kas atlicis līdz brīdim, kad jāatmaksā šā vērtspapīra pamatvērtība. Praksē vidējo svērto dzēšanas termiņu izmanto, lai mērītu NTF jutīgumu pret naudas tirgus likmju pārmaiņām;

| f) | “vidējais svērtais darbības laiks” (weighted average life; WAL) ir katra fondā turētā vērtspapīra vidējais svērtais atlikušais termiņš, ar ko saprot laiku līdz pilnīgai pamatsummas atmaksai, neņemot vērā procentus un neveicot diskontēšanu. Atšķirībā no vidējā svērtā dzēšanas termiņa aprēķina, aprēķinot vidējo svērto darbības laiku vērtspapīriem ar mainīgu procentu likmi un strukturētajiem finanšu instrumentiem, nav atļauta procentu likmes pārskatīšanas datumu izmantošana, tā vietā izmanto tikai attiecīgajam vērtspapīram noteikto galīgo dzēšanas termiņu. Vidējo svērto darbības laiku izmanto, lai mērītu kredītrisku, jo kredītrisks palielinās, pieaugot laikam līdz pamatsummas atmaksai. Vidējo svērto darbības laiku izmanto arī, lai ierobežotu likviditātes risku; |
| --- | --- |

f)

“vidējais svērtais darbības laiks” (weighted average life; WAL) ir katra fondā turētā vērtspapīra vidējais svērtais atlikušais termiņš, ar ko saprot laiku līdz pilnīgai pamatsummas atmaksai, neņemot vērā procentus un neveicot diskontēšanu. Atšķirībā no vidējā svērtā dzēšanas termiņa aprēķina, aprēķinot vidējo svērto darbības laiku vērtspapīriem ar mainīgu procentu likmi un strukturētajiem finanšu instrumentiem, nav atļauta procentu likmes pārskatīšanas datumu izmantošana, tā vietā izmanto tikai attiecīgajam vērtspapīram noteikto galīgo dzēšanas termiņu. Vidējo svērto darbības laiku izmanto, lai mērītu kredītrisku, jo kredītrisks palielinās, pieaugot laikam līdz pamatsummas atmaksai. Vidējo svērto darbības laiku izmanto arī, lai ierobežotu likviditātes risku;

| g) | “naudas tirgus instrumenti” ir instrumenti, kurus parasti tirgo naudas tirgū, kuri ir likvīdi un kuru vērtību var precīzi noteikt jebkurā laikā; |
| --- | --- |

g)

“naudas tirgus instrumenti” ir instrumenti, kurus parasti tirgo naudas tirgū, kuri ir likvīdi un kuru vērtību var precīzi noteikt jebkurā laikā;

| h) | “pārvaldes sabiedrība” ir sabiedrība, kuras pamatdarbība ir NTF portfeļa pārvaldība. |
| --- | --- |

h)

“pārvaldes sabiedrība” ir sabiedrība, kuras pamatdarbība ir NTF portfeļa pārvaldība.

2.   DAĻA

Bilance (mēneša krājumi)

Lai apkopotu euro zonas monetāros rādītājus un bilances posteņus, ECB paredz, ka 1. tabulā iekļaujami šādi dati.

1.   Instrumentu kategorijas

a)   Pasīvi

Attiecīgās instrumentu kategorijas ir: skaidrā nauda apgrozībā, noguldījumu saistības, emitētās NTF akcijas/daļas, emitētie parāda vērtspapīri, kapitāls un rezerves un pārējie pasīvi. Lai nodalītu monetārās saistības no nemonetārajām, noguldījumu saistības tālāk iedala noguldījumos uz nakti, termiņnoguldījumos ar noteiktu termiņu, pieprasījuma noguldījumos ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu un atpirkšanas līgumos (repo). Sk. definīcijas II pielikumā.

b)   Aktīvi

Attiecīgās instrumentu kategorijas ir: skaidrā nauda, kredīti, parāda vērtspapīri turējumā, pašu kapitāls, ieguldījumu fondu akcijas, pamatlīdzekļi un pārējie aktīvi. Sk. definīcijas II pielikumā.

2.   Iedalījums pēc termiņa

Ja dažādos tirgos finanšu instrumenti nav pilnībā salīdzināmi, sākotnējais termiņu iedalījums var aizstāt instrumentu iedalījumu.

a)   Pasīvi

Termiņu vai brīdinājuma termiņu par izņemšanu iedalījuma grupu robežas ir: termiņnoguldījumiem ar noteiktu termiņu – 1 gads un 2 gadi un pieprasījuma noguldījumiem ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu – 3 mēneši un 2 gadi. Atpirkšanas līgumi jeb repo netiek dalīti pēc termiņa, jo tie parasti ir īstermiņa finanšu instrumenti, t. i., parasti ar termiņu līdz 3 mēnešiem. MFI emitētos parāda vērtspapīrus iedala pēc termiņa 1 gads un 2 gadi. Termiņu iedalījums netiek prasīts attiecībā uz MFI emitētajām akcijām/daļām.

b)   Aktīvi

Termiņu dalījuma grupu robežas ir: MFI kredītiem euro zonas rezidentiem (izņemot MFI) pēc apakšsektora un MFI kredītiem mājsaimniecībām pēc mērķa – 1 gads un 5 gadi; un euro zonas MFI emitētiem parāda vērtspapīriem citu MFI turējumā – 1 gads un 2 gadi, lai nodrošinātu, ka attiecīgā instrumenta MFI savstarpējie turējumi tiktu ieskaitīti monetāro rādītāju aprēķinā.

3.   Iedalījums pēc mērķa un kredītu pašnodarbinātajiem/sabiedrībām, kas nav juridiskās personas, atsevišķa identifikācija

Kredītus mājsaimniecībām un mājsaimniecības apkalpojošām bezpeļņas organizācijām sīkāk iedala pēc kredīta mērķa (patēriņa kredīti, kredīti mājokļa iegādei, pārējie kredīti). Kategorijā “pārējie kredīti” kredītus, kas piešķirti pašnodarbinātajiem/sabiedrībām, kas nav juridiskās personas, norāda atsevišķi (sk. instrumentu kategoriju definīcijas II pielikuma 2. daļā un sektoru definīcijas II pielikuma 3. daļā). NCB var atbrīvot no prasības atsevišķi norādīt kredītus pašnodarbinātajiem/sabiedrībām, kas nav juridiskās personas, ja šādi kredīti ir mazāk par 5 % no euro zonas dalībvalsts kopējiem kredītiem mājsaimniecībām.

4.   Iedalījums pēc valūtas

Bilances posteņos, kurus var izmantot monetāro rādītāju apkopošanai, atlikumi euro jānorāda atsevišķi, lai ECB būtu iespēja monetāros rādītājus definēt tā, lai tie ietvertu posteņu atlikumus, kas izteikti visās valūtās kopā vai tikai euro.

5.   Iedalījums pēc darījuma partneru sektora un rezidences

| 5.1. | Lai apkopotu euro zonas monetāros rādītājus un bilances posteņus, jāidentificē euro zonā esošie darījuma partneri, kuri veido naudas glabāšanas sektoru. Šajā nolūkā darījuma partnerus, kas nav MFI, saskaņā ar pārstrādāto Eiropas Kontu sistēmu (turpmāk – “EKS 2010”), kas noteikta Regulā (ES) Nr. 549/2013 (sk. II pielikuma 3. daļu), iedala sektorā “vispārējā valdība” (S.13), kur atsevišķi nodalīta centrālā valdība (S.1311) attiecībā uz kopējām noguldījumu saistībām, un pārējos rezidentu sektoros. Lai aprēķinātu monetāro rādītāju un atbilstošo kredīta rādītāju mēneša dalījumu sektoros, pārējo rezidentu sektorus sīkāk iedala šādos apakšsektoros: ieguldījumu fondi, izņemot naudas tirgus fondus (S.124), citi finanšu starpnieki, izņemot apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondus + finanšu palīgsabiedrības + piesaistošās finanšu iestādes un naudas aizdevēji (S.125 + S.126 + S.127), apdrošināšanas sabiedrības (S.128), pensiju fondi (S.129), nefinanšu sabiedrības (S.11) un mājsaimniecības + bezpeļņas iestādes, kas apkalpo mājsaimniecības (S.14 + S.15). Apvienotajā darījuma partneru sektorā papildus tiek norādīti FIS un centrālo mijieskaita darījuma partneri (S.125 + S.126 + S.127). Attiecībā uz pašnodarbinātajiem/sabiedrībām, kas nav juridiskās personas, sk. 3. sadaļu. ECB obligāto rezervju mērķiem attiecībā uz kopējām noguldījumu saistībām un noguldījumu kategorijām “noguldījumi ar noteikto termiņu ilgāku par 2 gadiem” un “noguldījumi ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu ilgāku par 2 gadiem”, kā arī “repo” atsevišķi jāizdala saistības pret kredītiestādēm, saistības pret citiem MFI darījuma partneriem un saistības pret centrālo valdību. |
| --- | --- |

5.1.

Lai apkopotu euro zonas monetāros rādītājus un bilances posteņus, jāidentificē euro zonā esošie darījuma partneri, kuri veido naudas glabāšanas sektoru. Šajā nolūkā darījuma partnerus, kas nav MFI, saskaņā ar pārstrādāto Eiropas Kontu sistēmu (turpmāk – “EKS 2010”), kas noteikta Regulā (ES) Nr. 549/2013 (sk. II pielikuma 3. daļu), iedala sektorā “vispārējā valdība” (S.13), kur atsevišķi nodalīta centrālā valdība (S.1311) attiecībā uz kopējām noguldījumu saistībām, un pārējos rezidentu sektoros. Lai aprēķinātu monetāro rādītāju un atbilstošo kredīta rādītāju mēneša dalījumu sektoros, pārējo rezidentu sektorus sīkāk iedala šādos apakšsektoros: ieguldījumu fondi, izņemot naudas tirgus fondus (S.124), citi finanšu starpnieki, izņemot apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondus + finanšu palīgsabiedrības + piesaistošās finanšu iestādes un naudas aizdevēji (S.125 + S.126 + S.127), apdrošināšanas sabiedrības (S.128), pensiju fondi (S.129), nefinanšu sabiedrības (S.11) un mājsaimniecības + bezpeļņas iestādes, kas apkalpo mājsaimniecības (S.14 + S.15). Apvienotajā darījuma partneru sektorā papildus tiek norādīti FIS un centrālo mijieskaita darījuma partneri (S.125 + S.126 + S.127). Attiecībā uz pašnodarbinātajiem/sabiedrībām, kas nav juridiskās personas, sk. 3. sadaļu. ECB obligāto rezervju mērķiem attiecībā uz kopējām noguldījumu saistībām un noguldījumu kategorijām “noguldījumi ar noteikto termiņu ilgāku par 2 gadiem” un “noguldījumi ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu ilgāku par 2 gadiem”, kā arī “repo” atsevišķi jāizdala saistības pret kredītiestādēm, saistības pret citiem MFI darījuma partneriem un saistības pret centrālo valdību.

| 5.2. | Lai nodrošinātu labāku izpratni par kreditēšanas un finansēšanas politiku banku sektorā un labāk uzraudzītu starpbanku darbību, attiecībā uz kopējām noguldījumu saistībām un aktīvu kategorijā kopējie kredīti atsevišķi jānodala centrālās bankas (S.121) un noguldījumus pieņemošās sabiedrības, izņemot centrālo banku (S.122), kā arī pārējās pasaules bankas un iestādes, kas nav bankas. |
| --- | --- |

5.2.

Lai nodrošinātu labāku izpratni par kreditēšanas un finansēšanas politiku banku sektorā un labāk uzraudzītu starpbanku darbību, attiecībā uz kopējām noguldījumu saistībām un aktīvu kategorijā kopējie kredīti atsevišķi jānodala centrālās bankas (S.121) un noguldījumus pieņemošās sabiedrības, izņemot centrālo banku (S.122), kā arī pārējās pasaules bankas un iestādes, kas nav bankas.

| 5.3. | Lai varētu identificēt vienā grupā (vietējās un citas euro zonas dalībvalstis) ietilpstošo kredītiestāžu savstarpējo sadarbību, attiecībā uz grupas iekšējām pozīcijām atsevišķi jānodala noguldījumu pieņemošo sabiedrību, izņemot centrālās bankas (S.122), kredītu un noguldījumu darījumi. |
| --- | --- |

5.3.

Lai varētu identificēt vienā grupā (vietējās un citas euro zonas dalībvalstis) ietilpstošo kredītiestāžu savstarpējo sadarbību, attiecībā uz grupas iekšējām pozīcijām atsevišķi jānodala noguldījumu pieņemošo sabiedrību, izņemot centrālās bankas (S.122), kredītu un noguldījumu darījumi.

| 5.4. | Lai sniegtu labāku priekšstatu par valdību un banku savstarpējo sadarbību, attiecībā uz parāda vērtspapīru turējumiem ar sākotnējo termiņu līdz 1 gadam, kas norādīti valūtu iedalījumā, atsevišķi jānodala vispārējā valdība (S.13). |
| --- | --- |

5.4.

Lai sniegtu labāku priekšstatu par valdību un banku savstarpējo sadarbību, attiecībā uz parāda vērtspapīru turējumiem ar sākotnējo termiņu līdz 1 gadam, kas norādīti valūtu iedalījumā, atsevišķi jānodala vispārējā valdība (S.13).

| 5.5. | Daži noguldījumi/kredīti, kas izriet no repo/reversajiem repo vai līdzvērtīgām operācijām ar citiem finanšu starpniekiem (S.125) + finanšu palīgsabiedrībām (S.126) + piesaistošām finanšu iestādēm un naudas aizdevējiem (S.127) var būt saistīti ar darījumiem ar centrālajiem darījuma partneriem. Centrālais darījuma partneris ir struktūra, kas juridiskā izpratnē ir starp finanšu tirgos tirgoto līgumu darījuma pusēm, kļūstot par pircēju attiecībā pret katru pārdevēju un pārdevēju attiecībā pret katru pircēju. Šādiem darījumiem bieži aizstājot MFI divpusējos darījumus, noguldījumu kategorijā “atpirkšanas līgumi” darījumi ar šādiem darījuma partneriem tiek norādīti papildus. Tāpat aktīvu kategorijā “kredīti” papildus tiek norādīti reversie atpirkšanas līgumi ar šiem darījuma partneriem. |
| --- | --- |

5.5.

Daži noguldījumi/kredīti, kas izriet no repo/reversajiem repo vai līdzvērtīgām operācijām ar citiem finanšu starpniekiem (S.125) + finanšu palīgsabiedrībām (S.126) + piesaistošām finanšu iestādēm un naudas aizdevējiem (S.127) var būt saistīti ar darījumiem ar centrālajiem darījuma partneriem. Centrālais darījuma partneris ir struktūra, kas juridiskā izpratnē ir starp finanšu tirgos tirgoto līgumu darījuma pusēm, kļūstot par pircēju attiecībā pret katru pārdevēju un pārdevēju attiecībā pret katru pircēju. Šādiem darījumiem bieži aizstājot MFI divpusējos darījumus, noguldījumu kategorijā “atpirkšanas līgumi” darījumi ar šādiem darījuma partneriem tiek norādīti papildus. Tāpat aktīvu kategorijā “kredīti” papildus tiek norādīti reversie atpirkšanas līgumi ar šiem darījuma partneriem.

| 5.6. | Statistikas iedalījumos iekšzemes darījuma partnerus nodala no euro zonas, izņemot iekšzemi, darījuma partneriem. Euro zonā esošos darījuma partnerus identificē atbilstoši to iekšzemes sektoram vai institucionālajai klasifikācijai saskaņā ar ECB sarakstiem statistikas vajadzībām un ECB rokasgrāmatu “Monetārās, finanšu iestāžu un tirgu statistikas sektoru rokasgrāmata. Norādījumi par klientu statistisko klasifikāciju”, kurā ir ievēroti klasifikācijas principi pēc iespējas atbilstoši EKS 2010. Ārpus euro zonas esošie darījuma partneri nav jāiedala pēc to ģeogrāfiskās atrašanās vietas. |
| --- | --- |

5.6.

Statistikas iedalījumos iekšzemes darījuma partnerus nodala no euro zonas, izņemot iekšzemi, darījuma partneriem. Euro zonā esošos darījuma partnerus identificē atbilstoši to iekšzemes sektoram vai institucionālajai klasifikācijai saskaņā ar ECB sarakstiem statistikas vajadzībām un ECB rokasgrāmatu “Monetārās, finanšu iestāžu un tirgu statistikas sektoru rokasgrāmata. Norādījumi par klientu statistisko klasifikāciju”, kurā ir ievēroti klasifikācijas principi pēc iespējas atbilstoši EKS 2010. Ārpus euro zonas esošie darījuma partneri nav jāiedala pēc to ģeogrāfiskās atrašanās vietas.

| 5.7. | Euro zonas dalībvalsts MFI emitēto NTF akciju/daļu gadījumā pārskatu sniedzēji sniedz datu minimumu par to turētāju rezidenci saskaņā ar iekšzemes/euro zonas, izņemot iekšzemi/pārējās pasaules iedalījumu, lai nodrošinātu iespēju izslēgt euro zonas nerezidentu turējumus. NCB var iegūt nepieciešamo statistisko informāciju no datiem, kas savākti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24), ciktāl dati atbilst Regulas 7. pantā noteiktajām savlaicīguma prasībām un IV pielikumā noteiktajiem minimālajiem standartiem.






  a) | Saistībā ar NTF akcijām/daļām, kuru turētāju identifikācija notiek saskaņā ar valsts tiesību aktiem, t. sk. arī attiecībā uz informāciju par turētāju rezidenci, emitējošie NTF vai to juridiskie pārstāvji mēneša bilancē sniedz datus par emitēto akciju/daļu turētāju rezidences iedalījumu. |
| --- | --- | --- |

5.7.

Euro zonas dalībvalsts MFI emitēto NTF akciju/daļu gadījumā pārskatu sniedzēji sniedz datu minimumu par to turētāju rezidenci saskaņā ar iekšzemes/euro zonas, izņemot iekšzemi/pārējās pasaules iedalījumu, lai nodrošinātu iespēju izslēgt euro zonas nerezidentu turējumus. NCB var iegūt nepieciešamo statistisko informāciju no datiem, kas savākti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24), ciktāl dati atbilst Regulas 7. pantā noteiktajām savlaicīguma prasībām un IV pielikumā noteiktajiem minimālajiem standartiem.

a)

Saistībā ar NTF akcijām/daļām, kuru turētāju identifikācija notiek saskaņā ar valsts tiesību aktiem, t. sk. arī attiecībā uz informāciju par turētāju rezidenci, emitējošie NTF vai to juridiskie pārstāvji mēneša bilancē sniedz datus par emitēto akciju/daļu turētāju rezidences iedalījumu.

| b) | Saistībā ar NTF akcijām/daļām, kuru turētāji saskaņā ar valsts tiesību aktiem netiek identificēti vai, ja tiek identificēti, tad neietver informāciju par turētāju rezidenci, pārskatu sniedzējs sniedz datus par rezidences iedalījumu saskaņā ar pieeju, par kuru lēmusi attiecīgā NCB, vienojoties ar ECB. Šīs prasības izpildei var izvēlēties vienu no šādām iespējām vai šo iespēju kombināciju, kuru izvēloties, ņem vērā attiecīgo tirgu organizāciju un nacionālo tiesisko regulējumu attiecīgajā dalībvalstī. Šo prasību laiku pa laikam izvērtē NCB.






  i) | Emitējošie NTF
  NTF emitenti vai personas, kas tos juridiski pārstāv, sniedz datus par emitēto akciju/daļu turētāju rezidences iedalījumu. Šāda informācija var nākt no aģenta, kas izplata akcijas/daļas vai citas akciju/daļu emisijā, atpirkšanā vai pārvedumā iesaistītas iestādes. |
| --- | --- | --- |

b)

Saistībā ar NTF akcijām/daļām, kuru turētāji saskaņā ar valsts tiesību aktiem netiek identificēti vai, ja tiek identificēti, tad neietver informāciju par turētāju rezidenci, pārskatu sniedzējs sniedz datus par rezidences iedalījumu saskaņā ar pieeju, par kuru lēmusi attiecīgā NCB, vienojoties ar ECB. Šīs prasības izpildei var izvēlēties vienu no šādām iespējām vai šo iespēju kombināciju, kuru izvēloties, ņem vērā attiecīgo tirgu organizāciju un nacionālo tiesisko regulējumu attiecīgajā dalībvalstī. Šo prasību laiku pa laikam izvērtē NCB.

i)

Emitējošie NTF

NTF emitenti vai personas, kas tos juridiski pārstāv, sniedz datus par emitēto akciju/daļu turētāju rezidences iedalījumu. Šāda informācija var nākt no aģenta, kas izplata akcijas/daļas vai citas akciju/daļu emisijā, atpirkšanā vai pārvedumā iesaistītas iestādes.

| ii) | MFI un CFS kā NTF akciju/daļu pārvaldītāji
  Kā pārskatu sniedzēji MFI un CFS, kas ir NTF akciju/daļu pārvaldnieki, ziņo tādu akciju/daļu turētāju rezidences vai sektora iedalījuma datus, kuras emitējuši rezidenti NTF un kuras tiek pārvaldītas turētāja vārdā vai cita starpnieka vārdā, kurš arī ir pārvaldnieks. Šo iespēju piemēro, ja i) pārvaldnieks nodala NTF akcijas/daļas, kas tiek turētas akciju/daļu turētāja vārdā, no akcijām/daļām, kas tiek turētas citu pārvaldnieku vārdā, un ii) vairākums NTF akciju/daļu ir iekšzemes rezidentu iestāžu pārvaldībā, kuras klasificētas kā finanšu starpnieki (MFI vai CFS); |
| --- | --- |

ii)

MFI un CFS kā NTF akciju/daļu pārvaldītāji

Kā pārskatu sniedzēji MFI un CFS, kas ir NTF akciju/daļu pārvaldnieki, ziņo tādu akciju/daļu turētāju rezidences vai sektora iedalījuma datus, kuras emitējuši rezidenti NTF un kuras tiek pārvaldītas turētāja vārdā vai cita starpnieka vārdā, kurš arī ir pārvaldnieks. Šo iespēju piemēro, ja i) pārvaldnieks nodala NTF akcijas/daļas, kas tiek turētas akciju/daļu turētāja vārdā, no akcijām/daļām, kas tiek turētas citu pārvaldnieku vārdā, un ii) vairākums NTF akciju/daļu ir iekšzemes rezidentu iestāžu pārvaldībā, kuras klasificētas kā finanšu starpnieki (MFI vai CFS);

| iii) | MFI un CFS kā pārskatu sniedzēji par rezidentu darījumiem ar nerezidentiem saistībā ar rezidentu NTF akcijām/daļām
  Kā pārskatu sniedzēji MFI un CFS, kas ziņo par rezidentu darījumiem ar nerezidentiem saistībā ar rezidentu NTF akcijām/daļām, sniedz datus par turētāju rezidences iedalījumu attiecībā uz akcijām/daļām, kuras emitējuši rezidenti NTF un kuras tie tirgo turētāja vārdā vai cita darījumā iesaistīta starpnieka vārdā. Šo iespēju piemēro, ja i) ziņošanas pārklājums ir visaptverošs, t. i., tas aptver pēc būtības visus pārskatu sniedzēju veiktos darījumus; ii) tiek sniegti pareizi dati par pirkšanas un pārdošanas darījumiem ar euro zonas nerezidentiem; iii) vienu un to pašu akciju/daļu emisijas vērtības un atpirkšanas vērtības atšķirības, neskaitot komisijas maksas, ir minimālas; iv) euro zonas nerezidentu turēto rezidenta NTF emitēto akciju/daļu apjoms ir neliels. |
| --- | --- |

iii)

MFI un CFS kā pārskatu sniedzēji par rezidentu darījumiem ar nerezidentiem saistībā ar rezidentu NTF akcijām/daļām

Kā pārskatu sniedzēji MFI un CFS, kas ziņo par rezidentu darījumiem ar nerezidentiem saistībā ar rezidentu NTF akcijām/daļām, sniedz datus par turētāju rezidences iedalījumu attiecībā uz akcijām/daļām, kuras emitējuši rezidenti NTF un kuras tie tirgo turētāja vārdā vai cita darījumā iesaistīta starpnieka vārdā. Šo iespēju piemēro, ja i) ziņošanas pārklājums ir visaptverošs, t. i., tas aptver pēc būtības visus pārskatu sniedzēju veiktos darījumus; ii) tiek sniegti pareizi dati par pirkšanas un pārdošanas darījumiem ar euro zonas nerezidentiem; iii) vienu un to pašu akciju/daļu emisijas vērtības un atpirkšanas vērtības atšķirības, neskaitot komisijas maksas, ir minimālas; iv) euro zonas nerezidentu turēto rezidenta NTF emitēto akciju/daļu apjoms ir neliels.

| iv) | Ja nepiemēro i) un ii) iespējas, pārskatu sniedzēji, t. sk. MFI un CFS, attiecīgos datus ziņo, pamatojoties uz pieejamo informāciju. |
| --- | --- |

iv)

Ja nepiemēro i) un ii) iespējas, pārskatu sniedzēji, t. sk. MFI un CFS, attiecīgos datus ziņo, pamatojoties uz pieejamo informāciju.

Image

Image

3.   DAĻA

Bilance (ceturkšņa krājumi)

Monetārās attīstības sīkākai analīzei un citām statistikas vajadzībām ECB pieprasa šādus datus par pamatrādītājiem:

| 1. | Piešķirto kredītu dalījums apakšsektoros, pēc termiņa un nekustamā īpašuma nodrošinājuma tām euro zonas iestādēm, kas nav MFI (sk. 2. tabulu).
  Tas nepieciešams, lai varētu uzraudzīt pilnībā visu MFI kopējā kredītu finansējuma apakšsektoru un termiņstruktūru (kredīti un vērtspapīri) attiecībā pret naudas tirgus sektoru. Nefinanšu sabiedrībām un mājsaimniecībām nepieciešamas papildu “pakārtotās” pozīcijas, lai norādītu kredītus, kas nodrošināti ar nekustamo īpašumu.
  Kredītiem euro ar sākotnējo termiņu ilgāku par 1 gadu un sākotnējo termiņu ilgāku par 2 gadiem attiecībā pret nefinanšu sabiedrībām un mājsaimniecībām nepieciešamas papildu “pakārtotās” pozīcijas, lai norādītu dažus atlikušos termiņus un procentu likmju maiņas periodus (sk. 2. tabulu). Ar procentu likmes maiņu saprot kredīta procentu likmes pārmaiņas, kas paredzētas spēkā esošajā kredīta līgumā. Kredīti, uz kuriem attiecas procentu likmes maiņa, ietver arī kredītus ar procentu likmēm, kas periodiski tiek pārskatītas saskaņā ar indeksa attīstību, piemēram, EURIBOR, kredītus ar procentu likmēm, kas tiek pārskatītas nepārtraukti, t. i., mainīgās procentu likmes, un kredītus ar procentu likmēm, kas tiek pārskatītas pēc MFI ieskatiem. |
| --- | --- |

1.

Piešķirto kredītu dalījums apakšsektoros, pēc termiņa un nekustamā īpašuma nodrošinājuma tām euro zonas iestādēm, kas nav MFI (sk. 2. tabulu).

Tas nepieciešams, lai varētu uzraudzīt pilnībā visu MFI kopējā kredītu finansējuma apakšsektoru un termiņstruktūru (kredīti un vērtspapīri) attiecībā pret naudas tirgus sektoru. Nefinanšu sabiedrībām un mājsaimniecībām nepieciešamas papildu “pakārtotās” pozīcijas, lai norādītu kredītus, kas nodrošināti ar nekustamo īpašumu.

Kredītiem euro ar sākotnējo termiņu ilgāku par 1 gadu un sākotnējo termiņu ilgāku par 2 gadiem attiecībā pret nefinanšu sabiedrībām un mājsaimniecībām nepieciešamas papildu “pakārtotās” pozīcijas, lai norādītu dažus atlikušos termiņus un procentu likmju maiņas periodus (sk. 2. tabulu). Ar procentu likmes maiņu saprot kredīta procentu likmes pārmaiņas, kas paredzētas spēkā esošajā kredīta līgumā. Kredīti, uz kuriem attiecas procentu likmes maiņa, ietver arī kredītus ar procentu likmēm, kas periodiski tiek pārskatītas saskaņā ar indeksa attīstību, piemēram, EURIBOR, kredītus ar procentu likmēm, kas tiek pārskatītas nepārtraukti, t. i., mainīgās procentu likmes, un kredītus ar procentu likmēm, kas tiek pārskatītas pēc MFI ieskatiem.

| 2. | MFI noguldījumu saistību iedalījums apakšsektoros attiecībā pret euro zonas dalībvalstu vispārējo valdību (izņemot centrālo valdību) (sk. 2. tabulu).
  Tas tiek prasīts kā papildinoša informācija mēneša ziņojumiem. |
| --- | --- |

2.

MFI noguldījumu saistību iedalījums apakšsektoros attiecībā pret euro zonas dalībvalstu vispārējo valdību (izņemot centrālo valdību) (sk. 2. tabulu).

Tas tiek prasīts kā papildinoša informācija mēneša ziņojumiem.

| 3. | Sektoru dalījums pēc pozīcijām ar darījuma partneriem, kuri atrodas ārpus euro zonas (sk. 2. tabulu).
  Sektoru dalījumu atbilstoši Nacionālo kontu sistēmai (turpmāk – “NKS 2008”) piemēro gadījumos, ja nav spēkā EKS 2010. |
| --- | --- |

3.

Sektoru dalījums pēc pozīcijām ar darījuma partneriem, kuri atrodas ārpus euro zonas (sk. 2. tabulu).

Sektoru dalījumu atbilstoši Nacionālo kontu sistēmai (turpmāk – “NKS 2008”) piemēro gadījumos, ja nav spēkā EKS 2010.

| 4. | Pārējos aktīvos un pasīvos (sk. 2. tabulu) ietverto atvasināto instrumentu un uzkrāto procentu par kredītiem un noguldījumiem identificēšana.
  Šis dalījums nepieciešams, lai uzlabotu statistikas konsekvenci. |
| --- | --- |

4.

Pārējos aktīvos un pasīvos (sk. 2. tabulu) ietverto atvasināto instrumentu un uzkrāto procentu par kredītiem un noguldījumiem identificēšana.

Šis dalījums nepieciešams, lai uzlabotu statistikas konsekvenci.

| 5. | Valstu dalījums, t. sk. pozīcijas attiecībā pret Eiropas Investīciju banku un Eiropas Stabilitātes mehānismu (sk. 3. tabulu).
  Šis dalījums ir vajadzīgs monetāro attīstības tendenču sīkākai analīzei, kā arī pārejas prasībām un datu kvalitātes pārbaudei. |
| --- | --- |

5.

Valstu dalījums, t. sk. pozīcijas attiecībā pret Eiropas Investīciju banku un Eiropas Stabilitātes mehānismu (sk. 3. tabulu).

Šis dalījums ir vajadzīgs monetāro attīstības tendenču sīkākai analīzei, kā arī pārejas prasībām un datu kvalitātes pārbaudei.

| 6. | Sektoru dalījums pēc euro zonas iekšzemes pārrobežu noguldījumiem iestādēs, kas nav MFI un kredītiem no iestādēm, kas nav MFI (sk. 3. tabulu).
  Šis dalījums nepieciešams, lai izvērtētu MFI sektoru pozīcijas atsevišķās dalībvalstīs attiecībā pret pārējām euro zonas dalībvalstīm. |
| --- | --- |

6.

Sektoru dalījums pēc euro zonas iekšzemes pārrobežu noguldījumiem iestādēs, kas nav MFI un kredītiem no iestādēm, kas nav MFI (sk. 3. tabulu).

Šis dalījums nepieciešams, lai izvērtētu MFI sektoru pozīcijas atsevišķās dalībvalstīs attiecībā pret pārējām euro zonas dalībvalstīm.

| 7. | Valūtu dalījums (sk. 4. tabulu).
  Šis dalījums nepieciešams, lai varētu veikt darījumu aprēķināšanu monetāro rādītāju un bilances posteņu, kas koriģēti atbilstoši valūtas kursa pārmaiņām, vajadzībām, ja šādi rādītāji aptver visas valūtas kopā. |
| --- | --- |

7.

Valūtu dalījums (sk. 4. tabulu).

Šis dalījums nepieciešams, lai varētu veikt darījumu aprēķināšanu monetāro rādītāju un bilances posteņu, kas koriģēti atbilstoši valūtas kursa pārmaiņām, vajadzībām, ja šādi rādītāji aptver visas valūtas kopā.

Image

Image

Image

4.   DAĻA

Pārskatu sniegšana par pārvērtēšanas korekcijām darījumu apkopošanai

Lai apkopotu darījumus attiecībā uz euro zonas kopējiem monetārajiem rādītājiem un bilances posteņiem, ECB paredz pārvērtēšanas korekcijas saistībā ar kredītu pilnīgu vai daļēju norakstīšanu, kā arī vērtspapīru cenas pārvērtēšanu.

1.   Kredītu pilnīga vai daļēja norakstīšana

Korekcijas attiecībā uz kredītu pilnīgu vai daļēju norakstīšanu sniedz, lai ļautu ECB apkopot finanšu darījumus attiecībā uz krājumiem, par kuriem pārskats sniegts divos iepriekšējos pārskatu sniegšanas periodos. Korekcija atspoguļo pārmaiņas saskaņā ar 2. un 3. daļu sniegtajos pārskatos ietvertajos kredītu krājumos, kas radušās, piemērojot daļēju norakstīšanu, t. sk. visas kredīta neatmaksātās summas norakstīšanu. Korekcijā jāatspoguļo arī pārmaiņas kredītu uzkrājumu līmenī, ja NCB izlemj, ka bilances krājumi tiek grāmatoti bez uzkrājumiem. Iekļauj arī kredītu pilnīgu vai daļēju norakstīšanu, ko konstatē, kredītus pārdodot vai nododot trešām personām, ja tā ir identificējama.

Minimālās prasības kredītu pilnīgai vai daļējai norakstīšanai norādītas 1.A tabulā.

2.   Vērtspapīru cenas pārvērtēšana

Vērtspapīru cenas pārvērtēšanas korekcija attiecas uz vērtspapīru vērtības svārstībām, kas rodas sakarā ar pārmaiņām cenā, ar kādu vērtspapīrus grāmato vai tirgo. Korekcija ietver pārmaiņas, kas vērtspapīru grāmatošanas vērtības pārmaiņu dēļ laika gaitā notikušas perioda beigu bilances atlikuma vērtībā, t. i., iespējamo peļņu vai zaudējumus. Tā var ietvert arī vērtības pārmaiņas, kas rodas vērtspapīru darījumu dēļ, t. i., realizēto peļņu vai zaudējumus.

Obligātās prasības vērtspapīru cenas pārvērtēšanai norādītas 1.A tabulā.

Obligāto datu sniegšanas prasību neattiecina uz bilances pasīvu pusi. Tomēr, ja tās novērtēšanas prakses rezultātā, kuru pārskatu sniedzēji piemēro emitētajiem parāda vērtspapīriem, mainās to perioda beigu atlikums, NCB atļauts vākt datus par šādām pārmaiņām. Šādus datus sniedz kā par “citas pārvērtēšanas” korekciju.

Image

Image

5.   DAĻA

Statistikas pārskatu sniegšanas prasības kredītu vērtspapīrošanai un citiem darījumiem ar kredītiem

1.   Vispārīgās prasības

Dati tiek sniegti saskaņā ar 8. panta 2. punktu, attiecīgos gadījumos kvalificējot pēc 8. panta 4. punkta. Visi datu posteņi ir iedalīti pēc kredīta ņēmēju rezidences un apakšsektora, kā norādīts 5. tabulas aiļu virsrakstos. Kredītus, kas atsavināti vērtspapīrošanas pārejas fāzē, uzskata par tādiem, kas jau vērtspapīroti.

2.   Vērtspapīroto vai citādi pārvesto kredītu neto plūsmas pārskatu sniegšanas prasības

| 2.1. | 6. panta a) punkta nolūkā MFI 5. tabulas 1. un 2. daļas posteņus aprēķina kā to kredītu neto plūsmas, kas attiecīgajā periodā vērtspapīroti vai citādi atsavināti, atņemot attiecīgajā periodā iegūtos kredītus. Šajā aprēķinā neiekļauj kredītus, kas pārvesti uz citu iekšzemes MFI vai iegūti no tās, un kredītus, kuru nodošanas cēlonis ir pārskatu sniedzēja sadalīšanās vai ar pārskatu sniedzēju un citas iekšzemes MFI saistīta apvienošanās vai pārņemšana. Aprēķinā iekļauj kredītus, kas pārvesti uz ārvalstu MFI vai iegūti no tās. |
| --- | --- |

2.1.

6. panta a) punkta nolūkā MFI 5. tabulas 1. un 2. daļas posteņus aprēķina kā to kredītu neto plūsmas, kas attiecīgajā periodā vērtspapīroti vai citādi atsavināti, atņemot attiecīgajā periodā iegūtos kredītus. Šajā aprēķinā neiekļauj kredītus, kas pārvesti uz citu iekšzemes MFI vai iegūti no tās, un kredītus, kuru nodošanas cēlonis ir pārskatu sniedzēja sadalīšanās vai ar pārskatu sniedzēju un citas iekšzemes MFI saistīta apvienošanās vai pārņemšana. Aprēķinā iekļauj kredītus, kas pārvesti uz ārvalstu MFI vai iegūti no tās.

| 2.2. | 3.1. sadaļā minētos posteņus 5. tabulas 1. un 2. daļā iedala šādi:






  a) | atsavināšanu un iegūšanu, kas ietekmē kredītu krājumus, par kuriem sniegts pārskats saskaņā ar I pielikuma 2. un 3. daļu, t. i., atsavināšanas rezultātā notiek svītrošana no bilances un iegādes rezultātā notiek iekļaušana bilancē vai atkaliekļaušana bilancē, norāda 1. daļā, un |
| --- | --- | --- |

2.2.

3.1. sadaļā minētos posteņus 5. tabulas 1. un 2. daļā iedala šādi:

a)

atsavināšanu un iegūšanu, kas ietekmē kredītu krājumus, par kuriem sniegts pārskats saskaņā ar I pielikuma 2. un 3. daļu, t. i., atsavināšanas rezultātā notiek svītrošana no bilances un iegādes rezultātā notiek iekļaušana bilancē vai atkaliekļaušana bilancē, norāda 1. daļā, un

| b) | atsavināšanu un iegūšanu, kas neietekmē kredītu krājumus, par kuriem sniegts pārskats saskaņā ar I pielikuma 2. un 3. daļu, t. i., atsavināšanas rezultātā nenotiek svītrošana no bilances un iegādes rezultātā nenotiek iekļaušana bilancē vai atkaliekļaušana bilancē, iekļauj 2. daļā. |
| --- | --- |

b)

atsavināšanu un iegūšanu, kas neietekmē kredītu krājumus, par kuriem sniegts pārskats saskaņā ar I pielikuma 2. un 3. daļu, t. i., atsavināšanas rezultātā nenotiek svītrošana no bilances un iegādes rezultātā nenotiek iekļaušana bilancē vai atkaliekļaušana bilancē, iekļauj 2. daļā.

| 2.3. | Posteņi 5. tabulas 1. daļā tiek par katru mēnesi iedalīti sīkāk pēc kredīta pārveduma darījuma partnera, atsevišķi norādot FIS, t. sk. FIS euro zonas rezidentes, un citus darījuma partnerus. Sīkāks iedalījums pēc sākotnējā termiņa un kredīta mērķa tiek prasīts tikai par ceturksni attiecībā uz dažiem 5.b tabulā norādītajiem posteņiem. |
| --- | --- |

2.3.

Posteņi 5. tabulas 1. daļā tiek par katru mēnesi iedalīti sīkāk pēc kredīta pārveduma darījuma partnera, atsevišķi norādot FIS, t. sk. FIS euro zonas rezidentes, un citus darījuma partnerus. Sīkāks iedalījums pēc sākotnējā termiņa un kredīta mērķa tiek prasīts tikai par ceturksni attiecībā uz dažiem 5.b tabulā norādītajiem posteņiem.

3.   Pienākums sniegt pārskatu par vērtspapīrotajiem un svītrotajiem kredītiem, kas tikuši apkalpoti

| 3.1. | Saskaņā ar 5. tabulas 3. daļu MFI sniedz šādus datus par vērtspapīrotajiem un svītrotajiem kredītiem, kuriem MFI ir pakalpojumu sniedzējs:






  a) | perioda beigu atlikumu un |
| --- | --- | --- |

3.1.

Saskaņā ar 5. tabulas 3. daļu MFI sniedz šādus datus par vērtspapīrotajiem un svītrotajiem kredītiem, kuriem MFI ir pakalpojumu sniedzējs:

a)

perioda beigu atlikumu un

| b) | finanšu darījumus, izņemot kredītu atsavināšanu un iegūšanu attiecīgajā periodā, t. i., pārmaiņas atlikušajos maksājumos, kas attiecināmi uz aizņēmēja veikto kredīta pamatsummas atmaksu. |
| --- | --- |

b)

finanšu darījumus, izņemot kredītu atsavināšanu un iegūšanu attiecīgajā periodā, t. i., pārmaiņas atlikušajos maksājumos, kas attiecināmi uz aizņēmēja veikto kredīta pamatsummas atmaksu.

| 3.2. | Lai NCB varētu iegūt informāciju par 3.1.b sadaļā minētajiem finanšu darījumiem, NCB var 3.1.b sadaļas prasību vietā noteikt, lai MFI sniedz atsavināto un iegūto kredītu, kuriem MFI ir pakalpojumu sniedzējs, neto plūsmu pārskatus. |
| --- | --- |

3.2.

Lai NCB varētu iegūt informāciju par 3.1.b sadaļā minētajiem finanšu darījumiem, NCB var 3.1.b sadaļas prasību vietā noteikt, lai MFI sniedz atsavināto un iegūto kredītu, kuriem MFI ir pakalpojumu sniedzējs, neto plūsmu pārskatus.

| 3.3. | NCB var pārskatu sniedzējiem piešķirt atbrīvojumus no 3.1.b sadaļā noteiktajiem pienākumiem, ja pēc 5. tabulas 1.1. daļas iegūtās neto plūsmas atbilst 3.2. sadaļas mērķim, t. i., ja saskaņā ar attiecīgās valsts praksi MFI apkalpo vērtspapīrotos un svītrotos kredītus. NCB pārliecinās par minēto neto plūsmu atbilstību finanšu darījumu aprēķināšanas mērķiem, izņemot kredītu atsavināšanu un iegūšanu atbilstoši 3.1.b sadaļai. Lai veiktu vajadzīgās korekcijas, NCB var no MFI pieprasīt papildu informāciju. |
| --- | --- |

3.3.

NCB var pārskatu sniedzējiem piešķirt atbrīvojumus no 3.1.b sadaļā noteiktajiem pienākumiem, ja pēc 5. tabulas 1.1. daļas iegūtās neto plūsmas atbilst 3.2. sadaļas mērķim, t. i., ja saskaņā ar attiecīgās valsts praksi MFI apkalpo vērtspapīrotos un svītrotos kredītus. NCB pārliecinās par minēto neto plūsmu atbilstību finanšu darījumu aprēķināšanas mērķiem, izņemot kredītu atsavināšanu un iegūšanu atbilstoši 3.1.b sadaļai. Lai veiktu vajadzīgās korekcijas, NCB var no MFI pieprasīt papildu informāciju.

| 3.4. | NCB var paplašināt šajā sadaļā minētos statistikas pārskatu sniegšanas pienākumus uz visiem MFI apkalpotajiem no bilances svītrotajiem kredītiem, kas vērtspapīroti vai citādi pārvesti. Šādā gadījumā NCB informē MFI par statistikas pārskatu sniegšanas pienākumiem saskaņā ar 5. tabulas 3. daļu. |
| --- | --- |

3.4.

NCB var paplašināt šajā sadaļā minētos statistikas pārskatu sniegšanas pienākumus uz visiem MFI apkalpotajiem no bilances svītrotajiem kredītiem, kas vērtspapīroti vai citādi pārvesti. Šādā gadījumā NCB informē MFI par statistikas pārskatu sniegšanas pienākumiem saskaņā ar 5. tabulas 3. daļu.

4.   Prasības pārskatu sniegšanai par vērtspapīrošanā apkalpoto kredītu vēl neatmaksātajām summām

| 4.1. | Saskaņā ar 5. tabulas 4. daļu MFI sniedz ceturkšņa datus par visiem vērtspapīrošanā apkalpotajiem kredītiem neatkarīgi no tā, vai apkalpotie kredīti vai to attiecīgās apkalpošanas tiesības tiek iekļautas pārskatu sniedzēja bilancē. |
| --- | --- |

4.1.

Saskaņā ar 5. tabulas 4. daļu MFI sniedz ceturkšņa datus par visiem vērtspapīrošanā apkalpotajiem kredītiem neatkarīgi no tā, vai apkalpotie kredīti vai to attiecīgās apkalpošanas tiesības tiek iekļautas pārskatu sniedzēja bilancē.

| 4.2. | Attiecībā uz kredītiem, kas tiek apkalpoti citās euro zonas dalībvalstīs rezidējošu FIS labā, MFI sniedz sīkāku iedalījumu, apkopojot apkalpotos kredītus par katru dalībvalsti, kurā rezidē FIS. |
| --- | --- |

4.2.

Attiecībā uz kredītiem, kas tiek apkalpoti citās euro zonas dalībvalstīs rezidējošu FIS labā, MFI sniedz sīkāku iedalījumu, apkopojot apkalpotos kredītus par katru dalībvalsti, kurā rezidē FIS.

| 4.3. | NCB var no katras rezidentes MFI, kas ir vērtspapīroto kredītu pakalpojumu sniedzējs, vākt 6. panta b) punktā minētos datus vai to daļu par katru FIS atsevišķi. Ja NCB uzskata, ka 4.4. sadaļā minētos datus un 4.2. sadaļā minētos iedalījumus var vākt par atsevišķām FIS, tā informē MFI par to, vai 4.1. sadaļā un 4.2. sadaļā minētā pārskatu sniegšana ir nepieciešama un kādā apjomā tā ir nepieciešama. |
| --- | --- |

4.3.

NCB var no katras rezidentes MFI, kas ir vērtspapīroto kredītu pakalpojumu sniedzējs, vākt 6. panta b) punktā minētos datus vai to daļu par katru FIS atsevišķi. Ja NCB uzskata, ka 4.4. sadaļā minētos datus un 4.2. sadaļā minētos iedalījumus var vākt par atsevišķām FIS, tā informē MFI par to, vai 4.1. sadaļā un 4.2. sadaļā minētā pārskatu sniegšana ir nepieciešama un kādā apjomā tā ir nepieciešama.

5.   Statistikas pārskatu sniegšanas prasības MFI, kas piemēro SGS 39, SFPS 9 vai līdzīgus nacionālos grāmatvedības noteikumus

| 5.1. | MFI, kas piemēro SGS 39, SFPS 9 vai līdzīgus noteikumus, sniedz pārskatus par kredītu, kas atsavināti vērtspapīrošanas ceļā un uz ko neattiecas svītrošana saskaņā ar 5. tabulas 5. daļu, mēneša beigu neatmaksātajām summām. |
| --- | --- |

5.1.

MFI, kas piemēro SGS 39, SFPS 9 vai līdzīgus noteikumus, sniedz pārskatus par kredītu, kas atsavināti vērtspapīrošanas ceļā un uz ko neattiecas svītrošana saskaņā ar 5. tabulas 5. daļu, mēneša beigu neatmaksātajām summām.

| 5.2. | MFI, kurām piemēro 9. panta 6. punkta atbrīvojumu, sniedz pārskatus par kredītu, kas atsavināti vērtspapīrošanas ceļā un uz ko attiecas svītrošana, bet kas joprojām tiek iekļauti finanšu pārskatos saskaņā ar 5. tabulas 5. daļu, ceturkšņa beigu neatmaksātajām summām. |
| --- | --- |

5.2.

MFI, kurām piemēro 9. panta 6. punkta atbrīvojumu, sniedz pārskatus par kredītu, kas atsavināti vērtspapīrošanas ceļā un uz ko attiecas svītrošana, bet kas joprojām tiek iekļauti finanšu pārskatos saskaņā ar 5. tabulas 5. daļu, ceturkšņa beigu neatmaksātajām summām.

Image

Image

6.   DAĻA

Vienkāršota pārskatu sniegšana, kas attiecas uz mazajām kredītiestādēm

Kredītiestādes, uz kurām attiecas 9. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētie atbrīvojumi, var tikt atbrīvotas no šādām prasībām:

| 1. | valūtu iedalījums, kas minēts 2. daļas 4. sadaļā; |
| --- | --- |

1.

valūtu iedalījums, kas minēts 2. daļas 4. sadaļā;

| 2. | šādu pozīciju atsevišķa norādīšana:






  a) | pozīcijas ar centrālajiem darījuma partneriem, kas minētas 2. daļas 5.3. sadaļā; |
| --- | --- | --- |

2.

šādu pozīciju atsevišķa norādīšana:

a)

pozīcijas ar centrālajiem darījuma partneriem, kas minētas 2. daļas 5.3. sadaļā;

| b) | sindicētie kredīti, kas norādīti 2. daļas 1. tabulā; |
| --- | --- |

b)

sindicētie kredīti, kas norādīti 2. daļas 1. tabulā;

| c) | parāda vērtspapīri ar termiņu līdz 2 gadiem un atļauto pamatkapitāla garantiju mazāku par 100 %, kas norādīti 2. daļas 1. tabulā; |
| --- | --- |

c)

parāda vērtspapīri ar termiņu līdz 2 gadiem un atļauto pamatkapitāla garantiju mazāku par 100 %, kas norādīti 2. daļas 1. tabulā;

| 3. | sektoru iedalījums, kas minēts 3. daļas 3. sadaļā; |
| --- | --- |

3.

sektoru iedalījums, kas minēts 3. daļas 3. sadaļā;

| 4. | valstu iedalījums, kas minēts 3. daļas 4. sadaļā; |
| --- | --- |

4.

valstu iedalījums, kas minēts 3. daļas 4. sadaļā;

| 5. | valūtu iedalījums, kas minēts 3. daļas 5. sadaļā. |
| --- | --- |

5.

valūtu iedalījums, kas minēts 3. daļas 5. sadaļā.

Turklāt šīs kredītiestādes var izpildīt 2., 5. un 6. daļā minētās statistikas pārskatu sniegšanas prasības, sniedzot tikai ceturkšņa datus un ievērojot savlaicīguma prasības, kas 7. panta 3. punktā noteiktas ceturkšņa statistikai.

7.   DAĻA

Kopsavilkums

Iedalījumu apkopojums MFI sektora kopsavilkuma bilances mērķiem (1)

| INSTRUMENTU UN TERMIŅU KATEGORIJAS |
| --- |
| BILANCES POSTEŅI |
| AKTĪVI | PASĪVI |
| 1. | Skaidrā nauda |

INSTRUMENTU UN TERMIŅU KATEGORIJAS

BILANCES POSTEŅI

AKTĪVI

PASĪVI

1.

| 2. | Kredīti | līdz 1 gadam (2) |
| --- | --- | --- |

2.

līdz 1 gadam (2)

| | ilgāki par 1 gadu un līdz 5 gadiem (2) |
| --- | --- |

ilgāki par 1 gadu un līdz 5 gadiem (2)

| | ilgāki par 5 gadiem (2) |
| --- | --- |

ilgāki par 5 gadiem (2)

t. sk. grupas iekšējās pozīcijas

t. sk. sindicētie kredīti

t. sk. reversie repo darījumi

t. sk. atjaunojami kredīti un pārsnieguma kredīti (euro)

t. sk. norēķinu karšu bezprocentu kredīts (euro)

t. sk. norēķinu karšu procentu kredīts (euro)

t. sk. nekustamā īpašuma nodrošinājums (7)

Kredīti ar sākotnējo termiņu ilgāku par 1 gadiem (euro)

t. sk. kredīti ar atlikušo termiņu mazāku par 1 gadu

t. sk. kredīti ar atlikušo termiņu ilgāku par 1 gadu un procentu likmes maiņu nākamo 12 mēnešu laikā

Kredīti ar sākotnējo termiņu ilgāku par 2 gadiem (euro)

t. sk. kredīti ar atlikušo termiņu mazāku par 2 gadiem

t. sk. kredīti ar atlikušo termiņu ilgāku par 2 gadiem un procentu likmes maiņu nākamo 24 mēnešu laikā

| 3. | Parāda vērtspapīri turējumā | līdz 1 gadam (3) |
| --- | --- | --- |

3.

līdz 1 gadam (3)

| | ilgāki par 1 gadu un līdz 2 gadiem (3) |
| --- | --- |

ilgāki par 1 gadu un līdz 2 gadiem (3)

| | ilgāk par 2 gadiem (3) |
| --- | --- |

ilgāk par 2 gadiem (3)

| 4. | Pašu kapitāls |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ieguldījumu fondu akcijas/daļas | NTF akcijas/daļas |
| --- | --- | --- |

5.

NTF akcijas/daļas

| | ieguldījumu fondu, izņemot NTF, akcijas/daļas |
| --- | --- |

ieguldījumu fondu, izņemot NTF, akcijas/daļas

| 6. | Nefinanšu aktīvi (t. sk. lietotie pamatlīdzekļi) |
| --- | --- |

6.

| 7. | Pārējie aktīvi | t. sk. atvasinātie finanšu instrumenti |
| --- | --- | --- |

7.

t. sk. atvasinātie finanšu instrumenti

| | t. sk. uzkrātie procenti par kredītiem |
| --- | --- |

t. sk. uzkrātie procenti par kredītiem

| 8. | Skaidrā nauda apgrozībā |
| --- | --- |

8.

| 9. | Noguldījumi | līdz 1 gadam (4) |
| --- | --- | --- |

9.

līdz 1 gadam (4)

| | ilgāki par 1 gadu (4) |
| --- | --- |

ilgāki par 1 gadu (4)

t. sk. grupas iekšējās pozīcijas

t. sk. pārvedami noguldījumi

t. sk. līdz 2 gadiem

t. sk. sindicētie kredīti

| 9.1. | Noguldījumi uz nakti
  t. sk. pārvedami noguldījumi |
| --- | --- |

9.1.

t. sk. pārvedami noguldījumi

| 9.2. | Noguldījumi ar noteikto termiņu | līdz 1 gadam |
| --- | --- | --- |

9.2.

līdz 1 gadam

| | ilgāki par 1 gadu un līdz 2 gadiem |
| --- | --- |

ilgāki par 1 gadu un līdz 2 gadiem

| | ilgāku par 2 gadiem |
| --- | --- |

ilgāku par 2 gadiem

| 9.3. | Noguldījumi ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu | līdz 3 mēnešiem |
| --- | --- | --- |

9.3.

līdz 3 mēnešiem

| | ilgāku par 3 mēnešiem |
| --- | --- |

ilgāku par 3 mēnešiem

| | t. sk. ilgāku par 2 gadiem (5) |
| --- | --- |

t. sk. ilgāku par 2 gadiem (5)

| 9.4. | Repo darījumi |
| --- | --- |

9.4.

| 10. | NTF akcijas/daļas |
| --- | --- |

10.

| 11. | Emitētie parāda vērtspapīri | līdz 1 gadam |
| --- | --- | --- |

11.

līdz 1 gadam

| | ilgāki par 1 gadu un līdz 2 gadiem |
| --- | --- |

ilgāki par 1 gadu un līdz 2 gadiem

t. sk. līdz 2 gadiem un atļautā pamatkapitāla garantiju mazāku par 100 %

| | ilgāki par 2 gadiem |
| --- | --- |

ilgāki par 2 gadiem

| 12. | Kapitāls un rezerves |
| --- | --- |

12.

| 13. | Pārējie pasīvi | t. sk. atvasinātie finanšu instrumenti |
| --- | --- | --- |

13.

t. sk. atvasinātie finanšu instrumenti

| | t. sk. uzkrātie procenti par noguldījumiem |
| --- | --- |

t. sk. uzkrātie procenti par noguldījumiem

| DARĪJUMA PARTNERI UN MĒRĶA KATEGORIJAS |
| --- |
| AKTĪVI | PASĪVI |
| A. | Iekšzemes rezidenti | MFI | t. sk. centrālās bankas |

DARĪJUMA PARTNERI UN MĒRĶA KATEGORIJAS

AKTĪVI

PASĪVI

A.

MFI

t. sk. centrālās bankas

| | t. sk. noguldījumus pieņemošās sabiedrības, izņemot centrālo banku |
| --- | --- |

t. sk. noguldījumus pieņemošās sabiedrības, izņemot centrālo banku

| | Ne-MFI | Vispārējā valdība | centrālā valdība |
| --- | --- | --- | --- |

Ne-MFI

Vispārējā valdība

centrālā valdība

| | pavalsts valdība |
| --- | --- |

pavalsts valdība

| | pašvaldība |
| --- | --- |

pašvaldība

| | sociālā nodrošinājuma fondi |
| --- | --- |

sociālā nodrošinājuma fondi

| | Pārējie rezidentu sektori (6) | ieguldījumu fondi, izņemot naudas tirgus fondus (S.124) |
| --- | --- | --- |

Pārējie rezidentu sektori (6)

ieguldījumu fondi, izņemot naudas tirgus fondus (S.124)

| | pārējie finanšu starpnieki, finanšu palīgsabiedrības un piesaistošās finanšu iestādes un naudas aizdevēji (S.125 + S.126 + S.127) (6) | t. sk. centrālie darījumu partneri (7) |
| --- | --- | --- |

pārējie finanšu starpnieki, finanšu palīgsabiedrības un piesaistošās finanšu iestādes un naudas aizdevēji (S.125 + S.126 + S.127) (6)

t. sk. centrālie darījumu partneri (7)

| | t. sk. FIS (7) |
| --- | --- |

t. sk. FIS (7)

| | apdrošināšanas sabiedrības (S.128) |
| --- | --- |

apdrošināšanas sabiedrības (S.128)

| | pensiju fondi (S.129) (6) |
| --- | --- |

pensiju fondi (S.129) (6)

| | nefinanšu sabiedrības (S.11) (6) |
| --- | --- |

nefinanšu sabiedrības (S.11) (6)

| | mājsaimniecības un tās apkalpojošās bezpeļņas iestādes (S.14 + S.15) (6) | patēriņa kredīts (7) |
| --- | --- | --- |

mājsaimniecības un tās apkalpojošās bezpeļņas iestādes (S.14 + S.15) (6)

patēriņa kredīts (7)

| | kredīti mājokļa iegādei (7) |
| --- | --- |

kredīti mājokļa iegādei (7)

| | pārējie kredīti (7) |
| --- | --- |

pārējie kredīti (7)

t. sk. pašnodarbinātie/sabiedrības, kas nav juridiskās personas (7)

| B. | Rezidenti euro zonā, izņemot iekšzemi | MFI | t. sk. centrālās bankas |
| --- | --- | --- | --- |

B.

MFI

t. sk. centrālās bankas

| | t. sk. noguldījumus pieņemošās sabiedrības, izņemot centrālo banku |
| --- | --- |

t. sk. noguldījumus pieņemošās sabiedrības, izņemot centrālo banku

| | Ne-MFI | Vispārējā valdība | centrālā valdība |
| --- | --- | --- | --- |

Ne-MFI

Vispārējā valdība

centrālā valdība

| | pavalsts valdība |
| --- | --- |

pavalsts valdība

| | pašvaldība |
| --- | --- |

pašvaldība

| | sociālā nodrošinājuma fondi |
| --- | --- |

sociālā nodrošinājuma fondi

| | Pārējie rezidentu sektori (6) | ieguldījumu fondi, izņemot naudas tirgus fondus (S.124) |
| --- | --- | --- |

Pārējie rezidentu sektori (6)

ieguldījumu fondi, izņemot naudas tirgus fondus (S.124)

| | pārējie finanšu starpnieki, finanšu palīgsabiedrības un piesaistošās finanšu iestādes un naudas aizdevēji (S.125 + S.126 + S.127) (6) | t. sk. centrālie darījuma partneri
   (7) |
| --- | --- | --- |

pārējie finanšu starpnieki, finanšu palīgsabiedrības un piesaistošās finanšu iestādes un naudas aizdevēji (S.125 + S.126 + S.127) (6)

t. sk. centrālie darījuma partneri
   (7)

| | t. sk. FIS
   (7) |
| --- | --- |

t. sk. FIS
   (7)

| | apdrošināšanas sabiedrības (S.128) |
| --- | --- |

apdrošināšanas sabiedrības (S.128)

| | pensiju fondi (S.129)
   (6) |
| --- | --- |

pensiju fondi (S.129)
   (6)

| | nefinanšu sabiedrības (S.11)
   (6) |
| --- | --- |

nefinanšu sabiedrības (S.11)
   (6)

| | mājsaimniecības un tās apkalpojošās bezpeļņas iestādes (S.14 + S.15)
   (6) | patēriņa kredīts
   (7) |
| --- | --- | --- |

mājsaimniecības un tās apkalpojošās bezpeļņas iestādes (S.14 + S.15)
   (6)

patēriņa kredīts
   (7)

| | kredīti mājokļa iegādei
   (7) |
| --- | --- |

kredīti mājokļa iegādei
   (7)

| | pārējie kredīti
   (7) | t. sk.: pašnodarbinātie/sabiedrības, kas nav juridiskās personas
   (7) |
| --- | --- | --- |

pārējie kredīti
   (7)

t. sk.: pašnodarbinātie/sabiedrības, kas nav juridiskās personas
   (7)

| C. | Rezidenti pārējā pasaulē | Bankas |
| --- | --- | --- |

C.

Bankas

| | Nebankas | Vispārējā valdība |
| --- | --- | --- |

Nebankas

Vispārējā valdība

| | Pārējie rezidenti |
| --- | --- |

Pārējie rezidenti

| A. | Iekšzemes rezidenti | MFI | t. sk. centrālās bankas |
| --- | --- | --- | --- |

A.

MFI

t. sk. centrālās bankas

| | t. sk. noguldījumus pieņemošās sabiedrības, izņemot centrālo banku | t. sk. kredītiestādes |
| --- | --- | --- |

t. sk. noguldījumus pieņemošās sabiedrības, izņemot centrālo banku

t. sk. kredītiestādes

| | Ne-MFI | Vispārējā valdība | centrālā valdība |
| --- | --- | --- | --- |

Ne-MFI

Vispārējā valdība

centrālā valdība

| | pārējā valdība | pavalsts valdība |
| --- | --- | --- |

pārējā valdība

pavalsts valdība

| | pašvaldība |
| --- | --- |

pašvaldība

| | sociālā nodrošinājuma fondi |
| --- | --- |

sociālā nodrošinājuma fondi

| | Pārējie rezidentu sektori (6) | ieguldījumu fondi, izņemot naudas tirgus fondus (S.124) |
| --- | --- | --- |

Pārējie rezidentu sektori (6)

ieguldījumu fondi, izņemot naudas tirgus fondus (S.124)

| | pārējie finanšu starpnieki, finanšu palīgsabiedrības un piesaistošās finanšu iestādes un naudas aizdevēji (S.125 + S.126 + S.127) (6) | t. sk. centrālie darījumu partneri (7)

  t. sk. FIS (7) |
| --- | --- | --- |

pārējie finanšu starpnieki, finanšu palīgsabiedrības un piesaistošās finanšu iestādes un naudas aizdevēji (S.125 + S.126 + S.127) (6)

t. sk. centrālie darījumu partneri (7)

t. sk. FIS (7)

| | apdrošināšanas sabiedrības (S.128) |
| --- | --- |

apdrošināšanas sabiedrības (S.128)

| | pensiju fondi (S.129) (6) |
| --- | --- |

pensiju fondi (S.129) (6)

| | nefinanšu sabiedrības (S.11) (6) |
| --- | --- |

nefinanšu sabiedrības (S.11) (6)

| | mājsaimniecības un tās apkalpojošās bezpeļņas iestādes (S.14 + S.15) (6) |
| --- | --- |

mājsaimniecības un tās apkalpojošās bezpeļņas iestādes (S.14 + S.15) (6)

| B. | Rezidenti euro zonā, izņemot iekšzemi | MFI | t. sk. centrālās bankas |
| --- | --- | --- | --- |

B.

MFI

t. sk. centrālās bankas

| | t. sk. noguldījumus pieņemošās sabiedrības, izņemot centrālo banku | t. sk. kredītiestādes |
| --- | --- | --- |

t. sk. noguldījumus pieņemošās sabiedrības, izņemot centrālo banku

t. sk. kredītiestādes

| | Ne-MFI | Vispārējā valdība | centrālā valdība |
| --- | --- | --- | --- |

Ne-MFI

Vispārējā valdība

centrālā valdība

| | pārējā valdība | pavalsts valdība |
| --- | --- | --- |

pārējā valdība

pavalsts valdība

| | pašvaldība |
| --- | --- |

pašvaldība

| | sociālā nodrošinājuma fondi |
| --- | --- |

sociālā nodrošinājuma fondi

| | Pārējie rezidentu sektori
   (6) | ieguldījumu fondi, izņemot naudas tirgus fondus (S.124) |
| --- | --- | --- |

Pārējie rezidentu sektori
   (6)

ieguldījumu fondi, izņemot naudas tirgus fondus (S.124)

| | pārējie finanšu starpnieki, finanšu palīgsabiedrības un piesaistošās finanšu iestādes un naudas aizdevēji (S.125 + S.126 + S.127)
   (6) | t. sk. centrālie darījuma partneri
   (7) |
| --- | --- | --- |

pārējie finanšu starpnieki, finanšu palīgsabiedrības un piesaistošās finanšu iestādes un naudas aizdevēji (S.125 + S.126 + S.127)
   (6)

t. sk. centrālie darījuma partneri
   (7)

| | t. sk. FIS
   (7) |
| --- | --- |

t. sk. FIS
   (7)

| | apdrošināšanas sabiedrības (S.128) |
| --- | --- |

apdrošināšanas sabiedrības (S.128)

| | pensiju fondi (S.129)
   (6) |
| --- | --- |

pensiju fondi (S.129)
   (6)

| | nefinanšu sabiedrības (S.11)
   (6) |
| --- | --- |

nefinanšu sabiedrības (S.11)
   (6)

| | mājsaimniecības un tās apkalpojošās bezpeļņas iestādes (S.14 + S.15)
   (6) |
| --- | --- |

mājsaimniecības un tās apkalpojošās bezpeļņas iestādes (S.14 + S.15)
   (6)

| C. | Rezidenti pārējā pasaulē | Bankas |
| --- | --- | --- |

C.

Bankas

| | Nebankas | Vispārējā valdība |
| --- | --- | --- |

Nebankas

Vispārējā valdība

| | Pārējie rezidenti |
| --- | --- |

Pārējie rezidenti

| D. | Kopā |
| --- | --- |

D.

| D. | Kopā |
| --- | --- |

D.

VALŪTA

| e | euro |
| --- | --- |

e

| x | ārvalstu valūta – valūta, kas nav euro, t. i., citu dalībvalstu valūta, USD, JPY, CHF, pārējā valūta (8). |
| --- | --- |

x

ārvalstu valūta – valūta, kas nav euro, t. i., citu dalībvalstu valūta, USD, JPY, CHF, pārējā valūta (8).

---

(1)  Mēneša datu iedalījums norādīts treknrakstā, ceturkšņa datu iedalījums norādīts parastajā rakstā.

(2)  Mēneša termiņu iedalījums piemērojams tikai tiem kredītiem, kuri piešķirti galvenajiem rezidentu sektoriem, kas nav MFI, un euro zonas dalībvalstu valdībām. Atbilstošais termiņu iedalījums kredītiem, kuri piešķirti valdībai, kas nav euro zonas dalībvalstu centrālā valdība, ir ceturkšņa iedalījums.

(3)  Mēneša termiņu iedalījums attiecas tikai uz vērtspapīriem, kurus emitējušas MFI, kas atrodas euro zonā. Ceturkšņa datos vērtspapīru turējumus, ko euro zonā emitējušas ne-MFI, iedala vērtspapīros ar termiņu “līdz 1 gadam” un “ilgāk par 1 gadu”.

(4)  Tikai attiecībā pret pārējo pasauli.

(5)  Par posteni “noguldījumi, kuru brīdinājuma termiņš par izņemšanu pārsniedz 2 gadus” pārskatus sniedz brīvprātīgi līdz turpmākam paziņojumam.

(6)  Mēneša iedalījumu apakšsektoros pieprasa kredītiem un noguldījumiem.

(7)  Kredītiem tālāko iedalījumu pēc mērķa iekļauj apakšsektoros S.14 + S.15. Dažu instrumentu apakšsektoriem piemēro papildu “t. sk.” posteņus: apakšsektorā S.125 – “t. sk. centrālie darījuma partneri” un “t. sk. FIS”; kredītu apakšsektorā S.14 – “t. sk. pašnodarbinātie/sabiedrības, kas nav juridiskās personas”; kredītu apakšsektoros S.11 un S.14 + S.15 (vienīgi reizi ceturksnī) – “t. sk. nekustamā īpašuma nodrošinājums”.

(8)  Ceturkšņa iedalījumu atbilstoši katras citas dalībvalsts valūtai pieprasa tikai atsevišķiem posteņiem.

---

II PIELIKUMS

KONSOLIDĀCIJAS PRINCIPI UN DEFINĪCIJAS

1.   DAĻA

Konsolidācija statistikas vajadzībām vienā un tajā pašā dalībvalstī

| 1. | Katrai dalībvalstij, kuras valūta ir euro (turpmāk – “euro zonas dalībvalstij”) pārskatu sniedzēju grupu veido MFI, kas iekļautas MFI sarakstā statistikas vajadzībām un ir attiecīgās euro zonas dalībvalsts teritorijas rezidenti (1). Tās ir:






  a) | iestādes, kas reģistrētas un atrodas šajā teritorijā, ieskaitot ārpus šīs teritorijas izvietoto mātesuzņēmumu meitasuzņēmumus (2), un |
| --- | --- | --- |

1.

Katrai dalībvalstij, kuras valūta ir euro (turpmāk – “euro zonas dalībvalstij”) pārskatu sniedzēju grupu veido MFI, kas iekļautas MFI sarakstā statistikas vajadzībām un ir attiecīgās euro zonas dalībvalsts teritorijas rezidenti (1). Tās ir:

a)

iestādes, kas reģistrētas un atrodas šajā teritorijā, ieskaitot ārpus šīs teritorijas izvietoto mātesuzņēmumu meitasuzņēmumus (2), un

| b) | to iestāžu filiāles, kuru galvenie biroji atrodas ārpus šīs teritorijas. |
| --- | --- |

b)

to iestāžu filiāles, kuru galvenie biroji atrodas ārpus šīs teritorijas.

Iestādes, kas atrodas ārzonas finanšu centros, statistikā uzskata par to teritoriju rezidentiem, kuros šie centri atrodas.

| 2. | Statistikas vajadzībām MFI konsolidē darbību visos savos iekšzemes birojos (reģistrēti biroji vai galvenais birojs un/vai filiāles), kas atrodas vienā un tajā pašā dalībvalstī. Statistikas vajadzībām nav atļauta pārrobežu konsolidācija.






  a) | Ja mātesuzņēmums un tā meitasuzņēmumi ir MFI, kas atrodas vienā un tajā pašā dalībvalstī, mātesuzņēmumam atļauts savos statistikas pārskatos konsolidēt šo meitasuzņēmumu darbību, nodalot atsevišķi kredītiestāžu un citu MFI darbību. |
| --- | --- | --- |

2.

Statistikas vajadzībām MFI konsolidē darbību visos savos iekšzemes birojos (reģistrēti biroji vai galvenais birojs un/vai filiāles), kas atrodas vienā un tajā pašā dalībvalstī. Statistikas vajadzībām nav atļauta pārrobežu konsolidācija.

a)

Ja mātesuzņēmums un tā meitasuzņēmumi ir MFI, kas atrodas vienā un tajā pašā dalībvalstī, mātesuzņēmumam atļauts savos statistikas pārskatos konsolidēt šo meitasuzņēmumu darbību, nodalot atsevišķi kredītiestāžu un citu MFI darbību.

| b) | Ja iestādei ir filiāles, kas atrodas citu euro zonas dalībvalstu teritorijā, reģistrētais vai galvenais birojs, kurš atrodas attiecīgajā euro zonas dalībvalstī, pozīcijas pret visām šīm filiālēm uzskata par pozīcijām pret rezidentiem citās euro zonas dalībvalstīs. Turpretī filiāle, kas atrodas attiecīgajā euro zonas dalībvalstī, pozīcijas pret reģistrēto vai galveno biroju vai pret citām tās pašas iestādes filiālēm, kas atrodas citu euro zonas dalībvalstu teritorijā, uzskata par pozīcijām pret rezidentiem citās euro zonas dalībvalstīs. |
| --- | --- |

b)

Ja iestādei ir filiāles, kas atrodas citu euro zonas dalībvalstu teritorijā, reģistrētais vai galvenais birojs, kurš atrodas attiecīgajā euro zonas dalībvalstī, pozīcijas pret visām šīm filiālēm uzskata par pozīcijām pret rezidentiem citās euro zonas dalībvalstīs. Turpretī filiāle, kas atrodas attiecīgajā euro zonas dalībvalstī, pozīcijas pret reģistrēto vai galveno biroju vai pret citām tās pašas iestādes filiālēm, kas atrodas citu euro zonas dalībvalstu teritorijā, uzskata par pozīcijām pret rezidentiem citās euro zonas dalībvalstīs.

| c) | Ja iestādei ir filiāles, kas atrodas ārpus euro zonas dalībvalstu teritorijas, reģistrētais vai galvenais birojs, kurš atrodas attiecīgajā euro zonas dalībvalstī, pozīcijas pret visām šīm filiālēm uzskata par pozīcijām pret rezidentiem pārējā pasaulē. Turpretī filiāle, kas atrodas attiecīgajā euro zonas dalībvalstī, pozīcijas pret reģistrēto vai galveno biroju vai pret citām tās pašas iestādes filiālēm, kas atrodas ārpus euro zonas dalībvalstīm, uzskata par pozīcijām pret rezidentiem pārējā pasaulē. |
| --- | --- |

c)

Ja iestādei ir filiāles, kas atrodas ārpus euro zonas dalībvalstu teritorijas, reģistrētais vai galvenais birojs, kurš atrodas attiecīgajā euro zonas dalībvalstī, pozīcijas pret visām šīm filiālēm uzskata par pozīcijām pret rezidentiem pārējā pasaulē. Turpretī filiāle, kas atrodas attiecīgajā euro zonas dalībvalstī, pozīcijas pret reģistrēto vai galveno biroju vai pret citām tās pašas iestādes filiālēm, kas atrodas ārpus euro zonas dalībvalstīm, uzskata par pozīcijām pret rezidentiem pārējā pasaulē.

2.   DAĻA

Instrumentu kategoriju definīcijas

| 1. | Šī tabula sniedz instrumentu kategoriju detalizētu standarta aprakstu, ko nacionālās centrālās bankas (NCB) transponē kategorijās, ko saskaņā ar šo regulu piemēro nacionālajā līmenī. Tabulā nav atsevišķu finanšu instrumentu sarakstu, un tajā sniegtie apraksti nav izsmeļoši. Definīcijas atbilst EKS 2010 definīcijām. |
| --- | --- |

1.

Šī tabula sniedz instrumentu kategoriju detalizētu standarta aprakstu, ko nacionālās centrālās bankas (NCB) transponē kategorijās, ko saskaņā ar šo regulu piemēro nacionālajā līmenī. Tabulā nav atsevišķu finanšu instrumentu sarakstu, un tajā sniegtie apraksti nav izsmeļoši. Definīcijas atbilst EKS 2010 definīcijām.

| 2. | Sākotnējais termiņš, t. i., termiņš emisijas brīdī attiecas uz fiksētu finanšu instrumenta lietošanas laiku, pirms kura beigām šo instrumentu nevar atprasīt piemēram, parāda vērtspapīri, vai pirms kura to var atprasīt, tikai samaksājot attiecīgu soda naudu, piemēram, daži noguldījumu veidi. Brīdinājuma termiņš atbilst laikposmam starp to brīdi, kad turētājs paziņo par savu nodomu atprasīt instrumentu, un dienu, kad turētājam tiek atļauts pārvērst šo instrumentu skaidrā naudā, nemaksājot soda naudu. Finanšu instrumentus klasificē saskaņā ar brīdinājuma termiņu tikai tad, ja tiem nav noteikts termiņš. |
| --- | --- |

2.

Sākotnējais termiņš, t. i., termiņš emisijas brīdī attiecas uz fiksētu finanšu instrumenta lietošanas laiku, pirms kura beigām šo instrumentu nevar atprasīt piemēram, parāda vērtspapīri, vai pirms kura to var atprasīt, tikai samaksājot attiecīgu soda naudu, piemēram, daži noguldījumu veidi. Brīdinājuma termiņš atbilst laikposmam starp to brīdi, kad turētājs paziņo par savu nodomu atprasīt instrumentu, un dienu, kad turētājam tiek atļauts pārvērst šo instrumentu skaidrā naudā, nemaksājot soda naudu. Finanšu instrumentus klasificē saskaņā ar brīdinājuma termiņu tikai tad, ja tiem nav noteikts termiņš.

| 3. | Finanšu prasības var iedalīt pēc tā, vai tās ir apgrozāmas vai nav. Prasība ir apgrozāma, ja īpašumtiesības uz prasību ātri var nodot citai vienībai ar piegādi vai indosamentu, vai kompensēt, ja tas attiecas uz atvasinātiem finanšu instrumentiem. Lai gan ikvienu finanšu instrumentu potenciāli var tirgot, apgrozāmie instrumenti veidoti tā, lai tos tirgotu regulētā fondu biržā vai ārpus biržas, kaut gan faktiskā tirdzniecība nav obligāts apgrozāmības nosacījums.

  Tabula


  Instrumentu kategorijas

  AKTĪVU KATEGORIJAS






  Kategorija | Galveno pazīmju apraksts |
| --- | --- | --- |
| 1. | Skaidrā nauda |

3.

Finanšu prasības var iedalīt pēc tā, vai tās ir apgrozāmas vai nav. Prasība ir apgrozāma, ja īpašumtiesības uz prasību ātri var nodot citai vienībai ar piegādi vai indosamentu, vai kompensēt, ja tas attiecas uz atvasinātiem finanšu instrumentiem. Lai gan ikvienu finanšu instrumentu potenciāli var tirgot, apgrozāmie instrumenti veidoti tā, lai tos tirgotu regulētā fondu biržā vai ārpus biržas, kaut gan faktiskā tirdzniecība nav obligāts apgrozāmības nosacījums.

Tabula

Instrumentu kategorijas

AKTĪVU KATEGORIJAS

Kategorija

Galveno pazīmju apraksts

1.

Skaidrā nauda

Apgrozībā esošu euro un ārvalstu valūtas banknošu un monētu, ko parasti izmanto norēķinos, turējumi.

| 2. | Kredīti ar sākotnējo termiņu līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāku par 1 gadu un līdz 5 gadiem ieskaitot/ilgāku par 5 gadiem |
| --- | --- |

2.

Kredīti ar sākotnējo termiņu līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāku par 1 gadu un līdz 5 gadiem ieskaitot/ilgāku par 5 gadiem

Finanšu aktīvu turējumi, kas rodas, kad kreditori aizdod līdzekļus debitoriem, un kas nav apliecināti ar dokumentiem vai ir apliecināti ar neapgrozāmiem dokumentiem. Šis postenis ietver arī pārskatu sniedzēja izvietotos noguldījumu aktīvus. NCB var pieprasīt arī pilnīgu šā posteņa iedalījumu sektoros.

| 1. | Šajā postenī tiek ietverti:






  a) | kredīti mājsaimniecībām un bezpeļņas organizācijām, kas apkalpo mājsaimniecības, kuri iedalīti šādi:






  i) | patēriņa kredīti (kredīti, kas piešķirti galvenokārt privātajam patēriņam, patērējot preces un pakalpojumus). Patēriņa kredītus, kas piešķirti pašnodarbinātajiem/sabiedrībām, kas nav juridiskās personas, šajā kategorijā iekļauj, ja pārskatu sniedzēja MFI zina, ka kredīts galvenokārt tiek izmantots privātajam patēriņam; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Šajā postenī tiek ietverti:

a)

kredīti mājsaimniecībām un bezpeļņas organizācijām, kas apkalpo mājsaimniecības, kuri iedalīti šādi:

i)

patēriņa kredīti (kredīti, kas piešķirti galvenokārt privātajam patēriņam, patērējot preces un pakalpojumus). Patēriņa kredītus, kas piešķirti pašnodarbinātajiem/sabiedrībām, kas nav juridiskās personas, šajā kategorijā iekļauj, ja pārskatu sniedzēja MFI zina, ka kredīts galvenokārt tiek izmantots privātajam patēriņam;

| ii) | kredīti mājokļa iegādei (kredīti, kas izsniegti ieguldījumiem mājoklī personiskai lietošanai vai īrei, t. sk. būvniecībai vai remontam). Tas aptver ar mājokļa īpašumu nodrošinātus kredītus, ko izmanto mājokļa iegādei, un citus kredītus mājokļa iegādei, kas ņemti privātpersonas statusā vai nodrošināti ar citiem aktīviem. Mājokļa kredītus, kas piešķirti pašnodarbinātajiem/sabiedrībām, kas nav juridiskās personas, iekļauj šajā kategorijā, ja vien pārskatu sniedzēja MFI zina, ka mājoklis galvenokārt tiek lietots uzņēmējdarbībai, šādā gadījumā sniedzot pārskatu par to kā par “pārējiem kredītiem, t. sk. pašnodarbinātajiem/sabiedrībām, kas nav juridiskās personas”; |
| --- | --- |

ii)

kredīti mājokļa iegādei (kredīti, kas izsniegti ieguldījumiem mājoklī personiskai lietošanai vai īrei, t. sk. būvniecībai vai remontam). Tas aptver ar mājokļa īpašumu nodrošinātus kredītus, ko izmanto mājokļa iegādei, un citus kredītus mājokļa iegādei, kas ņemti privātpersonas statusā vai nodrošināti ar citiem aktīviem. Mājokļa kredītus, kas piešķirti pašnodarbinātajiem/sabiedrībām, kas nav juridiskās personas, iekļauj šajā kategorijā, ja vien pārskatu sniedzēja MFI zina, ka mājoklis galvenokārt tiek lietots uzņēmējdarbībai, šādā gadījumā sniedzot pārskatu par to kā par “pārējiem kredītiem, t. sk. pašnodarbinātajiem/sabiedrībām, kas nav juridiskās personas”;

| iii) | pārējie (kredīti, kas nav piešķirti patēriņam un mājokļa iegādei, piemēram, kredīti uzņēmējdarbībai, parādu konsolidācijai, izglītībai utt.). Šajā kategorijā var iekļaut patēriņa kredītus pašnodarbinātajiem/sabiedrībām, kas nav juridiskās personas (sk. II pielikuma 3. daļu), ja par tiem netiek sniegti dati kategorijā “patēriņa kredīts”. Ja vien netiek piemēroti pārskatu sniegšanas noteikumu atbrīvojumi, par pozīciju “t. sk.” jāsniedz dati, atsevišķi norādot kredītus pašnodarbinātajiem (sk. II pielikuma 3. daļu); |
| --- | --- |

iii)

pārējie (kredīti, kas nav piešķirti patēriņam un mājokļa iegādei, piemēram, kredīti uzņēmējdarbībai, parādu konsolidācijai, izglītībai utt.). Šajā kategorijā var iekļaut patēriņa kredītus pašnodarbinātajiem/sabiedrībām, kas nav juridiskās personas (sk. II pielikuma 3. daļu), ja par tiem netiek sniegti dati kategorijā “patēriņa kredīts”. Ja vien netiek piemēroti pārskatu sniegšanas noteikumu atbrīvojumi, par pozīciju “t. sk.” jāsniedz dati, atsevišķi norādot kredītus pašnodarbinātajiem (sk. II pielikuma 3. daļu);

| b) | norēķinu karšu parādi
  Saskaņā ar šo regulu šajā kategorijā iekļauj kredītus, kas piešķirti mājsaimniecībām vai nefinanšu sabiedrībām, izmantojot kartes ar atliktā debeta funkciju, t. i., kartes, kas nodrošina tālāk tekstā definēto norēķinu karšu bezprocentu kredītu, vai kredītkartes, t. i., kartes, kas nodrošina norēķinu karšu bezprocentu kredītu un norēķinu karšu procentu kredītu. Norēķinu karšu parādu grāmato īpašos karšu kontos, un tāpēc tas nav uzrādīts norēķinu vai pārsnieguma kontos. Norēķinu karšu bezprocentu kredīts ir kredīts, kas ar 0 % likmi tiek piešķirts no dienas, kad norēķinu cikla laikā tiek veikts maksājums ar karti, līdz dienai, kad jānorēķinās par šā norēķinu cikla debeta atlikumu. Norēķinu karšu procentu kredīts ir kredīts, kas tiek piešķirts pēc tam, kad pagājuši iepriekšējā norēķinu cikla norēķinu termiņi, t. i., debeta atlikums kartes kontā, par kuru nav veikts norēķins, kad tas bija iespējams pirmo reizi, un par kuru tiek aprēķināta procentu likme vai vairāklīmeņu procentu likme, kas parasti ir lielāka par 0 %. Šādos gadījumos bieži jāmaksā obligātie mēneša maksājumi, lai vismaz daļēji atmaksātu norēķinu kartes procentu kredītu.
  Šāda veida kredītu darījuma partneris ir persona, kas saskaņā ar līgumu atbild par neatmaksāto summu atmaksu un kas privāti izmantojamo karšu gadījumā ir kartes turētājs, bet kas var nebūt kartes turētājs uzņēmumu karšu gadījumā; |
| --- | --- |

b)

norēķinu karšu parādi

Saskaņā ar šo regulu šajā kategorijā iekļauj kredītus, kas piešķirti mājsaimniecībām vai nefinanšu sabiedrībām, izmantojot kartes ar atliktā debeta funkciju, t. i., kartes, kas nodrošina tālāk tekstā definēto norēķinu karšu bezprocentu kredītu, vai kredītkartes, t. i., kartes, kas nodrošina norēķinu karšu bezprocentu kredītu un norēķinu karšu procentu kredītu. Norēķinu karšu parādu grāmato īpašos karšu kontos, un tāpēc tas nav uzrādīts norēķinu vai pārsnieguma kontos. Norēķinu karšu bezprocentu kredīts ir kredīts, kas ar 0 % likmi tiek piešķirts no dienas, kad norēķinu cikla laikā tiek veikts maksājums ar karti, līdz dienai, kad jānorēķinās par šā norēķinu cikla debeta atlikumu. Norēķinu karšu procentu kredīts ir kredīts, kas tiek piešķirts pēc tam, kad pagājuši iepriekšējā norēķinu cikla norēķinu termiņi, t. i., debeta atlikums kartes kontā, par kuru nav veikts norēķins, kad tas bija iespējams pirmo reizi, un par kuru tiek aprēķināta procentu likme vai vairāklīmeņu procentu likme, kas parasti ir lielāka par 0 %. Šādos gadījumos bieži jāmaksā obligātie mēneša maksājumi, lai vismaz daļēji atmaksātu norēķinu kartes procentu kredītu.

Šāda veida kredītu darījuma partneris ir persona, kas saskaņā ar līgumu atbild par neatmaksāto summu atmaksu un kas privāti izmantojamo karšu gadījumā ir kartes turētājs, bet kas var nebūt kartes turētājs uzņēmumu karšu gadījumā;

| c) | atjaunojamie kredīti un pārsnieguma kredīti
  Atjaunojamie kredīti ir kredīti, kam ir visas šīs īpašības: i) aizņēmējs var bez iepriekšējas paziņošanas aizdevējam izmantot vai izņemt no konta līdzekļus līdz iepriekš noteiktam kredītlimitam; ii) pieejamā kredīta summa var palielināties vai samazināties, līdzekļus aizņemoties vai atmaksājot; iii) kredīts var tikt izmantots atkārtoti; iv) nav pienākuma regulāri atmaksāt aizņemtos līdzekļus.
  Atjaunojamie kredīti ietver summas, kas iegūtas, izmantojot kredītlīniju, un vēl nav atmaksātas (neatmaksātās summas). Kredītlīnija ir aizdevēja un aizņēmēja līgums, kas ļauj aizņēmējam noteiktā laikposmā un līdz noteiktam limitam līdzekļus izņemt, kā arī aizņēmēja izvēlētā laikā pirms iepriekš noteikta datuma šos līdzekļus atmaksāt. Summas, kas pieejamas, izmantojot kredītlīniju, un kas nav izņemtas vai jau atmaksātas, neiekļauj nevienā bilances posteņu kategorijā. Pārsnieguma kredīti ir norēķinu kontu debeta atlikums. Gan atjaunojamos kredītos, gan pārsnieguma kredītos neiekļauj kredītus, kas sniegti, izmantojot kredītkartes. Par kopējo aizņēmēja parāda summu sniedz datus neatkarīgi no tā, vai tā atbilst limitam vai pārsniedz limitu, par kuru aizdevējs un aizņēmējs iepriekš vienojušies attiecībā uz kredīta apjomu un/vai maksimālo termiņu; |
| --- | --- |

c)

atjaunojamie kredīti un pārsnieguma kredīti

Atjaunojamie kredīti ir kredīti, kam ir visas šīs īpašības: i) aizņēmējs var bez iepriekšējas paziņošanas aizdevējam izmantot vai izņemt no konta līdzekļus līdz iepriekš noteiktam kredītlimitam; ii) pieejamā kredīta summa var palielināties vai samazināties, līdzekļus aizņemoties vai atmaksājot; iii) kredīts var tikt izmantots atkārtoti; iv) nav pienākuma regulāri atmaksāt aizņemtos līdzekļus.

Atjaunojamie kredīti ietver summas, kas iegūtas, izmantojot kredītlīniju, un vēl nav atmaksātas (neatmaksātās summas). Kredītlīnija ir aizdevēja un aizņēmēja līgums, kas ļauj aizņēmējam noteiktā laikposmā un līdz noteiktam limitam līdzekļus izņemt, kā arī aizņēmēja izvēlētā laikā pirms iepriekš noteikta datuma šos līdzekļus atmaksāt. Summas, kas pieejamas, izmantojot kredītlīniju, un kas nav izņemtas vai jau atmaksātas, neiekļauj nevienā bilances posteņu kategorijā. Pārsnieguma kredīti ir norēķinu kontu debeta atlikums. Gan atjaunojamos kredītos, gan pārsnieguma kredītos neiekļauj kredītus, kas sniegti, izmantojot kredītkartes. Par kopējo aizņēmēja parāda summu sniedz datus neatkarīgi no tā, vai tā atbilst limitam vai pārsniedz limitu, par kuru aizdevējs un aizņēmējs iepriekš vienojušies attiecībā uz kredīta apjomu un/vai maksimālo termiņu;

| d) | sindicētie kredīti (viena kredīta līgumi, kuros vairākas iestādes piedalās kā aizdevējas)
  Sindicētais kredīts attiecas tikai uz gadījumiem, kad aizņēmējam kredīta līgumā darīts zināms, ka kredītu sniedz vairāki aizdevēji. Statistikas vajadzībām tikai summas, ko aizdevēji faktiski izsnieguši (nevis kopējā kredītlīnija) tiek uzskatītas par sindicētiem kredītiem. Sindicēto kredītu parasti organizē un koordinē viena iestāde (bieži saukta par “galveno pārvaldnieku”), bet faktiski izsniedz dažādi sindikāta dalībnieki. Dalībnieki, t. sk. galvenais pārvaldnieks, savas bilances aktīvos ziņo par savu kredīta daļu attiecībā pret aizņēmēju, t. i., nevis attiecībā pret galveno pārvaldnieku; |
| --- | --- |

d)

sindicētie kredīti (viena kredīta līgumi, kuros vairākas iestādes piedalās kā aizdevējas)

Sindicētais kredīts attiecas tikai uz gadījumiem, kad aizņēmējam kredīta līgumā darīts zināms, ka kredītu sniedz vairāki aizdevēji. Statistikas vajadzībām tikai summas, ko aizdevēji faktiski izsnieguši (nevis kopējā kredītlīnija) tiek uzskatītas par sindicētiem kredītiem. Sindicēto kredītu parasti organizē un koordinē viena iestāde (bieži saukta par “galveno pārvaldnieku”), bet faktiski izsniedz dažādi sindikāta dalībnieki. Dalībnieki, t. sk. galvenais pārvaldnieks, savas bilances aktīvos ziņo par savu kredīta daļu attiecībā pret aizņēmēju, t. i., nevis attiecībā pret galveno pārvaldnieku;

| e) | noguldījumi, kā tie definēti pasīvu 9. kategorijā; |
| --- | --- |

e)

noguldījumi, kā tie definēti pasīvu 9. kategorijā;

| f) | trešām personām piešķirti finanšu līzingi
  Finanšu līzingi ir līgumi, ar ko ilglietojuma preces juridiskais īpašnieks (turpmāk – “līzinga devējs”) šo aktīvu iznomā trešai personai (turpmāk – “līzinga ņēmējs”) uz lielāko aktīva saimnieciskās izmantošanas laika daļu vai visu laiku, pretī saņemot maksājumus, kas sedz preces cenu un iepriekš noteiktus procentus. Tiek pieņemts, ka līzinga ņēmējs saņem visus guvumus, kas var izrietēt no preces izmantošanas, kā arī sedz ar īpašumtiesībām saistītās izmaksas un atbild par riskiem. Statistikas vajadzībām finanšu līzingu uzskata par līzinga devēja kredītu līzinga ņēmējam, kas līzinga ņēmējam dod iespēju iegādāties ilglietojuma preci. Aktīvus (ilglietojuma preces), kas iznomāti līzinga ņēmējam, bilancē negrāmato; |
| --- | --- |

f)

trešām personām piešķirti finanšu līzingi

Finanšu līzingi ir līgumi, ar ko ilglietojuma preces juridiskais īpašnieks (turpmāk – “līzinga devējs”) šo aktīvu iznomā trešai personai (turpmāk – “līzinga ņēmējs”) uz lielāko aktīva saimnieciskās izmantošanas laika daļu vai visu laiku, pretī saņemot maksājumus, kas sedz preces cenu un iepriekš noteiktus procentus. Tiek pieņemts, ka līzinga ņēmējs saņem visus guvumus, kas var izrietēt no preces izmantošanas, kā arī sedz ar īpašumtiesībām saistītās izmaksas un atbild par riskiem. Statistikas vajadzībām finanšu līzingu uzskata par līzinga devēja kredītu līzinga ņēmējam, kas līzinga ņēmējam dod iespēju iegādāties ilglietojuma preci. Aktīvus (ilglietojuma preces), kas iznomāti līzinga ņēmējam, bilancē negrāmato;

| g) | sliktie parādi, kas vēl nav atmaksāti vai norakstīti
  Kopējā to kredītu summa, kuru atmaksas termiņš pagājis vai kuriem konstatēts cits daļējs vai pilnīgs vērtības samazinājums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 178. pantā minēto saistību neizpildes definīciju; |
| --- | --- |

g)

sliktie parādi, kas vēl nav atmaksāti vai norakstīti

Kopējā to kredītu summa, kuru atmaksas termiņš pagājis vai kuriem konstatēts cits daļējs vai pilnīgs vērtības samazinājums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 178. pantā minēto saistību neizpildes definīciju;

| h) | neapgrozāmu vērtspapīru turējumi
  Parāda vērtspapīru turējumi, kas nav apgrozāmi un ko nevar pārdot otrreizējos tirgos; |
| --- | --- |

h)

neapgrozāmu vērtspapīru turējumi

Parāda vērtspapīru turējumi, kas nav apgrozāmi un ko nevar pārdot otrreizējos tirgos;

| i) | tirgojami kredīti
  Kredīti, kas de facto kļuvuši apgrozāmi, klasificējami aktīvu postenī “kredīti” ar noteikumu, ka tie nav tirgoti otrreizējos tirgos. Pretējā gadījumā tos atspoguļo kā parāda vērtspapīrus (3. kategorija); |
| --- | --- |

i)

tirgojami kredīti

Kredīti, kas de facto kļuvuši apgrozāmi, klasificējami aktīvu postenī “kredīti” ar noteikumu, ka tie nav tirgoti otrreizējos tirgos. Pretējā gadījumā tos atspoguļo kā parāda vērtspapīrus (3. kategorija);

| j) | pakārtotie parādi noguldījumu vai kredītu veidā
  Pakārtotie parāda instrumenti nodrošina pakārtotus prasījumus pret emitentiestādi, kurus var īstenot tikai pēc tam, kad apmierināti visi augstāka statusa prasījumi, piemēram, noguldījumi/kredīti, tādējādi tie iegūst dažas pašu kapitāla īpašības. Atkarībā no finanšu instrumenta raksturīgajām pazīmēm statistikas vajadzībām pakārtotos parādus atspoguļo kā “kredītus” vai kā “parāda vērtspapīrus”. Ja MFI statistikas vajadzībām visu veidu pakārtoto parādu turējumus uzrāda kā vienu skaitli, šis skaitlis jāiekļauj postenī “parāda vērtspapīri”, pamatojoties uz to, ka pakārtotais parāds galvenokārt ir vērtspapīru veidā, nevis kredīti; |
| --- | --- |

j)

pakārtotie parādi noguldījumu vai kredītu veidā

Pakārtotie parāda instrumenti nodrošina pakārtotus prasījumus pret emitentiestādi, kurus var īstenot tikai pēc tam, kad apmierināti visi augstāka statusa prasījumi, piemēram, noguldījumi/kredīti, tādējādi tie iegūst dažas pašu kapitāla īpašības. Atkarībā no finanšu instrumenta raksturīgajām pazīmēm statistikas vajadzībām pakārtotos parādus atspoguļo kā “kredītus” vai kā “parāda vērtspapīrus”. Ja MFI statistikas vajadzībām visu veidu pakārtoto parādu turējumus uzrāda kā vienu skaitli, šis skaitlis jāiekļauj postenī “parāda vērtspapīri”, pamatojoties uz to, ka pakārtotais parāds galvenokārt ir vērtspapīru veidā, nevis kredīti;

| k) | prasības no reversajiem repo darījumiem vai vērtspapīru aizņemšanās pret nodrošinājumu naudā
  Atbilstošais postenis skaidrajai naudai, kas samaksāta apmaiņā pret vērtspapīriem, ko par attiecīgu cenu nopirkušas pārskatu sniedzējas iestādes, stingri apņemoties pārdot tos pašus vai līdzīgus vērtspapīrus par fiksētu cenu konkrētā dienā nākotnē, vai vērtspapīru aizņemšanās pret nodrošinājumu naudā (sk. pasīvu 9.4. posteni). |
| --- | --- |

k)

prasības no reversajiem repo darījumiem vai vērtspapīru aizņemšanās pret nodrošinājumu naudā

Atbilstošais postenis skaidrajai naudai, kas samaksāta apmaiņā pret vērtspapīriem, ko par attiecīgu cenu nopirkušas pārskatu sniedzējas iestādes, stingri apņemoties pārdot tos pašus vai līdzīgus vērtspapīrus par fiksētu cenu konkrētā dienā nākotnē, vai vērtspapīru aizņemšanās pret nodrošinājumu naudā (sk. pasīvu 9.4. posteni).

Šajā pārskatu shēmā kredītu dalījums atbilstoši nekustamā īpašuma nodrošinājumam ietver to neatmaksāto kredītu kopējo summu, kuri saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 199. panta 2.–4. punktu ir ar nodrošinājumu un kuriem kredītu atlikuma/nodrošinājuma koeficients ir vienāds ar 1 vai mazāks par 1. Ja pārskatu sniedzējs nepiemēro šos noteikumus, par kredītu iekļaušanu šajā dalījumā lemj, balstoties uz pieeju, kas izvēlēta kapitāla prasību ievērošanai.

| 2. | Tālāk minēto posteni neuzskata par kredītu.
  Kredīti, kas piešķirti uz trasta pamata
  Kredīti, kas piešķirti uz trasta pamata, t. i., “trasta kredīti” vai “uzticības kredīti”, ir kredīti, ko piešķir vienas puses vārdā (turpmāk – “pilnvarnieks”) trešās personas (turpmāk – “labuma guvējs”) uzdevumā. Statistikas vajadzībām trasta kredītus neatspoguļo pilnvarnieka bilancē, ja risku un guvumus, kas saistīti ar īpašumtiesībām uz līdzekļiem, patur labuma guvējs. Īpašumtiesību riskus un guvumus labuma guvējs patur, ja: a) labuma guvējs uzņemas kredītrisku, t. i., pilnvarnieks ir atbildīgs tikai par kredīta administratīvo pārvaldību; vai b) labuma guvēja ieguldījumam ir garantijas zaudējuma gadījumā, ja pilnvarnieks bankrotē, t. i., trasta kredīts neietilpst pilnvarnieka aktīvos, ko var sadalīt bankrota gadījumā. |
| --- | --- |

2.

Tālāk minēto posteni neuzskata par kredītu.

Kredīti, kas piešķirti uz trasta pamata

Kredīti, kas piešķirti uz trasta pamata, t. i., “trasta kredīti” vai “uzticības kredīti”, ir kredīti, ko piešķir vienas puses vārdā (turpmāk – “pilnvarnieks”) trešās personas (turpmāk – “labuma guvējs”) uzdevumā. Statistikas vajadzībām trasta kredītus neatspoguļo pilnvarnieka bilancē, ja risku un guvumus, kas saistīti ar īpašumtiesībām uz līdzekļiem, patur labuma guvējs. Īpašumtiesību riskus un guvumus labuma guvējs patur, ja: a) labuma guvējs uzņemas kredītrisku, t. i., pilnvarnieks ir atbildīgs tikai par kredīta administratīvo pārvaldību; vai b) labuma guvēja ieguldījumam ir garantijas zaudējuma gadījumā, ja pilnvarnieks bankrotē, t. i., trasta kredīts neietilpst pilnvarnieka aktīvos, ko var sadalīt bankrota gadījumā.

| 3. | Parāda vērtspapīri |
| --- | --- |

3.

Parāda vērtspapīri

Parāda vērtspapīru turējumi, kas ir apgrozāmi finanšu instrumenti, kas kalpo kā parāda pierādījumi un parasti tiek tirgoti otrreizējā tirgū vai kurus var slēgt, tirgū veicot pretēju darījumu, un kas turētājam nepiešķir īpašumtiesības emitentiestādē.

Šajā postenī tiek ietverti:

| a) | vērtspapīru turējumi, kas turētājam dod beznosacījuma tiesības uz fiksētu vai līgumā noteiktu kupona maksājumu un/vai norādītu fiksētu summu konkrētā dienā vai dienās, vai sākot ar dienu, kas noteikta emisijas brīdī; |
| --- | --- |

a)

vērtspapīru turējumi, kas turētājam dod beznosacījuma tiesības uz fiksētu vai līgumā noteiktu kupona maksājumu un/vai norādītu fiksētu summu konkrētā dienā vai dienās, vai sākot ar dienu, kas noteikta emisijas brīdī;

| b) | kredīti, kas kļuvuši apgrozāmi regulētā tirgū, t. i., tirgojamie kredīti, ja ir apliecinājums par otrreizējā tirgus tirdzniecību, t. sk. tirgus uzturētāju pastāvēšanu, un finanšu aktīvs tiek bieži kotēts, ko pierāda pieprasījuma un piedāvājuma attiecība. Pretējā gadījumā tie jāklasificē kā aktīva postenis “kredīti” (sk. arī “tirgojamie kredīti” 2.i kategorijā); |
| --- | --- |

b)

kredīti, kas kļuvuši apgrozāmi regulētā tirgū, t. i., tirgojamie kredīti, ja ir apliecinājums par otrreizējā tirgus tirdzniecību, t. sk. tirgus uzturētāju pastāvēšanu, un finanšu aktīvs tiek bieži kotēts, ko pierāda pieprasījuma un piedāvājuma attiecība. Pretējā gadījumā tie jāklasificē kā aktīva postenis “kredīti” (sk. arī “tirgojamie kredīti” 2.i kategorijā);

| c) | pakārtotie parādi parāda vērtspapīru veidā (sk. arī “pakārtotie parādi noguldījumu vai kredītu veidā” 2.j kategorijā). |
| --- | --- |

c)

pakārtotie parādi parāda vērtspapīru veidā (sk. arī “pakārtotie parādi noguldījumu vai kredītu veidā” 2.j kategorijā).

Vērtspapīri, kas aizdoti, veicot vērtspapīru aizdošanas darījumu, vai pārdoti saskaņā ar repo līgumiem, paliek sākotnējā īpašnieka bilancē (un netiek grāmatoti pagaidu ieguvēja bilancē), ja ir pienākums veikt reverso operāciju un nevis tikai iespēja to darīt. Ja pagaidu ieguvējs pārdod saņemtos vērtspapīrus, šo pārdošanu grāmato kā tiešo darījumu ar vērtspapīriem, un pagaidu ieguvēja bilancē to grāmato kā negatīvu pozīciju vērtspapīru portfelī.

| 3.a/3.b/3.c | Parāda vērtspapīri ar sākotnējo termiņu līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāku par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot/ilgāku par 2 gadiem |
| --- | --- |

3.a/3.b/3.c

Parāda vērtspapīri ar sākotnējo termiņu līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāku par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot/ilgāku par 2 gadiem

Šajos posteņos tiek ietverti:

| a) | apgrozāmu parāda vērtspapīru turējumi, kuru sākotnējais termiņš ir līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāks par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot/ilgāks par 2 gadiem; |
| --- | --- |

a)

apgrozāmu parāda vērtspapīru turējumi, kuru sākotnējais termiņš ir līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāks par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot/ilgāks par 2 gadiem;

| b) | kredīti, kas kļuvuši apgrozāmi regulētā tirgū, t. i., tirgojamie kredīti, kas klasificēti kā parāda vērtspapīri, kuru sākotnējais termiņš ir līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāks par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot/ilgāks par 2 gadiem; |
| --- | --- |

b)

kredīti, kas kļuvuši apgrozāmi regulētā tirgū, t. i., tirgojamie kredīti, kas klasificēti kā parāda vērtspapīri, kuru sākotnējais termiņš ir līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāks par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot/ilgāks par 2 gadiem;

| c) | pakārtotie parādi parāda vērtspapīru veidā, kuru sākotnējais termiņš ir līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāks par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot/ilgāks par 2 gadiem. |
| --- | --- |

c)

pakārtotie parādi parāda vērtspapīru veidā, kuru sākotnējais termiņš ir līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāks par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot/ilgāks par 2 gadiem.

| 4. | Pašu kapitāls |
| --- | --- |

4.

Pašu kapitāls

Pašu kapitāls apliecina īpašuma tiesības sabiedrībās un kvazisabiedrībās; tas dod tiesības prasīt atlikušo vērtību pēc tam, kad apmierinātas visu kreditoru prasības.

Šajā postenī ietilpst biržas sarakstā iekļautas un neiekļautas akcijas un cits pašu kapitāls.

| 5. | Ieguldījumu fondu akcijas/daļas |
| --- | --- |

5.

Ieguldījumu fondu akcijas/daļas

Akcijas vai daļas, kuras emitējuši ieguldījumu fondi, kas ir kolektīvo ieguldījumu uzņēmumi, kuri iegulda finanšu un/vai nefinanšu aktīvos, ciktāl to mērķis ir publiski piesaistītā kapitāla ieguldīšana.

Šis postenis ietver NTF akcijas/daļas, ko emitējuši NTF saskaņā ar šīs regulas 2. pantu un akcijas/daļas, ko emitējuši ieguldījumu fondi, kas nav NTF, kā noteikts 1. panta 1. punktā Regulai (ES) Nr. 1073/2013 (ECB/2013/38).

| 6. | Nefinanšu aktīvi (t. sk. lietotie pamatlīdzekļi) |
| --- | --- |

6.

Nefinanšu aktīvi (t. sk. lietotie pamatlīdzekļi)

Materiālie vai nemateriālie aktīvi, kas nav finanšu aktīvi. Šajā postenī ietver mājokļus un citas ēkas un būves, mašīnas un iekārtas, vērtslietas un intelektuālā īpašuma objektus, tādus kā datoru programmatūra un datu bāzes.

| 7. | Pārējie aktīvi |
| --- | --- |

7.

Pārējie aktīvi

Postenis “pārējie aktīvi” ir atlikuma postenis bilances aktīvu pusē, kas definēts kā “citur neiekļauti aktīvi”. NCB var prasīt datu sniegšanu par konkrētām šajā postenī iekļautajām apakšpozīcijām. Pārējie aktīvi var ietvert:

| a) | atvasināto finanšu instrumentu pozīcijas ar pozitīvu bruto tirgus vērtību
  Statistikas vajadzībām šajā postenī iekļauj bilancē grāmatojamos atvasinātos finanšu instrumentus, par kuriem ziņas jāiekļauj atsevišķā pozīcijā “t. sk.”, tās norādot sektorālā (MFI/ne-MFI) dalījumā un ģeogrāfiskā (iekšzemes/euro zonas, izņemot ieskšzemi/pārējā pasaule) dalījumā; |
| --- | --- |

a)

atvasināto finanšu instrumentu pozīcijas ar pozitīvu bruto tirgus vērtību

Statistikas vajadzībām šajā postenī iekļauj bilancē grāmatojamos atvasinātos finanšu instrumentus, par kuriem ziņas jāiekļauj atsevišķā pozīcijā “t. sk.”, tās norādot sektorālā (MFI/ne-MFI) dalījumā un ģeogrāfiskā (iekšzemes/euro zonas, izņemot ieskšzemi/pārējā pasaule) dalījumā;

| b) | bruto debitoru parādus attiecībā uz pagaidu posteņiem
  Pagaidu posteņi ir aktīvu atlikumi MFI bilancē, kas nav grāmatoti klientu vārdā, bet kas tomēr saistīti ar klientu līdzekļiem, piemēram, līdzekļi, kas tiks ieguldīti, nosūtīti vai ar kuriem veiks norēķinus; |
| --- | --- |

b)

bruto debitoru parādus attiecībā uz pagaidu posteņiem

Pagaidu posteņi ir aktīvu atlikumi MFI bilancē, kas nav grāmatoti klientu vārdā, bet kas tomēr saistīti ar klientu līdzekļiem, piemēram, līdzekļi, kas tiks ieguldīti, nosūtīti vai ar kuriem veiks norēķinus;

| c) | bruto debitoru parādus attiecībā uz tranzīta posteņiem
  Tranzīta posteņi ir līdzekļi, kas parasti pieder klientiem, un tiek pārvesti no vienas MFI otrai MFI. Šie posteņi ietver čekus un citus maksājumu veidus, kas līdzekļu saņemšanai pārvesti uz citu MFI; |
| --- | --- |

c)

bruto debitoru parādus attiecībā uz tranzīta posteņiem

Tranzīta posteņi ir līdzekļi, kas parasti pieder klientiem, un tiek pārvesti no vienas MFI otrai MFI. Šie posteņi ietver čekus un citus maksājumu veidus, kas līdzekļu saņemšanai pārvesti uz citu MFI;

| d) | par kredītiem saņemamos uzkrātos procentus
  Saskaņā ar grāmatvedības vispārīgo uzkrāšanas principu procenti, ko saņem par kredītiem, jāatspoguļo bilancē, tiklīdz tie uzkrāti, t. i., pēc uzkrāšanas principa, nevis tad, kad tos faktiski saņem, t. i., pēc naudas plūsmas principa. Kredītu uzkrātos procentus klasificē kategorijā “pārējie aktīvi”, ievērojot bruto principu. Uzkrātie procenti netiek iekļauti ar tiem saistītajā kredītā, un ziņas par tiem sniedz atsevišķā “t. sk.” pozīcijā; |
| --- | --- |

d)

par kredītiem saņemamos uzkrātos procentus

Saskaņā ar grāmatvedības vispārīgo uzkrāšanas principu procenti, ko saņem par kredītiem, jāatspoguļo bilancē, tiklīdz tie uzkrāti, t. i., pēc uzkrāšanas principa, nevis tad, kad tos faktiski saņem, t. i., pēc naudas plūsmas principa. Kredītu uzkrātos procentus klasificē kategorijā “pārējie aktīvi”, ievērojot bruto principu. Uzkrātie procenti netiek iekļauti ar tiem saistītajā kredītā, un ziņas par tiem sniedz atsevišķā “t. sk.” pozīcijā;

| e) | par parāda vērtspapīru turējumiem saņemamos uzkrātos procentus; |
| --- | --- |

e)

par parāda vērtspapīru turējumiem saņemamos uzkrātos procentus;

| f) | saņemamās dividendes; |
| --- | --- |

f)

saņemamās dividendes;

| g) | debitoru parādus, kas nav saistīti ar MFI pamatdarbību; |
| --- | --- |

g)

debitoru parādus, kas nav saistīti ar MFI pamatdarbību;

| h) | valsts emitētajām monētām atbilstošos aktīvus (tikai NCB bilance). |
| --- | --- |

h)

valsts emitētajām monētām atbilstošos aktīvus (tikai NCB bilance).

Pārējie aktīvi neietver finanšu instrumentus finanšu aktīvu veidā (ko iekļauj citos bilances posteņos), dažus finanšu instrumentus, kas nav finanšu aktīvu veidā, piemēram, garantijas, saistības, pārvaldītos un trasta kredītus (grāmato ārpusbilancē) un nefinanšu aktīvus (iekļauj 6. kategorijā).

PASĪVU KATEGORIJAS

| Kategorija | Galveno pazīmju apraksts |
| --- | --- |
| 8. | Skaidrā nauda apgrozībā |

Kategorija

Galveno pazīmju apraksts

8.

Skaidrā nauda apgrozībā

Pasīvu kategorija “skaidrā nauda apgrozībā” ir apgrozībā esošās banknotes un monētas, ko emitējušas vai kuru emisiju atļāvušas monetārās iestādes. Šī kategorija ietver ECB un NCB emitētās banknotes. Apgrozībā esošās monētas nav euro zonas dalībvalstu MFI pasīvi, bet gan centrālās valdības pasīvi. Tomēr monētas ir monetāro rādītāju daļa, un tiek iekļautas kategorijā “skaidrā nauda apgrozībā”. Šo pasīvu pretējais ieraksts tiek iekļauts postenī “pārējie aktīvi”.

| 9. | Noguldījumi |
| --- | --- |

9.

Noguldījumi

Summas (akcijas, noguldījumi vai citi), kas ir pārskata sniedzēju iestāžu parādi kreditoriem un kas atbilst I pielikuma 1. daļas 1. sadaļā aprakstītajām pazīmēm, izņemot tās, kas rodas no apgrozāmu vērtspapīru vai NTF akciju/daļu emisijas. Pārskatu shēmā šo kategoriju iedala noguldījumos uz nakti, noguldījumos ar noteikto termiņu, noguldījumos ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu un atpirkšanas līgumos:

| a) | noguldījumi un kredīti
  “Noguldījumi” ietver arī kredītus kā MFI pasīvus. Konceptuāli, kredīti ir MFI saņemtās summas, kas nav strukturētas noguldījumu veidā. EKS 2010 tiek šķirti “kredīti” un “noguldījumi” atkarībā no tā, kura puse uzņemas iniciatīvu, t. i., aizņēmējam tas ir kredīts, bet aizdevējam – noguldījums. Pārskatu shēmā kategoriju “kredīti” neizdala atsevišķi bilances pasīvu pusē. Tā vietā atlikumus, ko uzskata par kredītiem, nešķirojot jāietver postenī “noguldījumu saistības”, ja vien tie nav apgrozāmi instrumenti. Tas atbilst minētajai noguldījumu saistību definīcijai. Kredītus MFI, ko klasificē kā “noguldījumu saistības”, jāiedala saskaņā ar pārskatu shēmas prasībām, t. i., atbilstoši sektoriem, instrumentiem, valūtām un termiņiem. Šajā kategorijā ietilpst pārskatu sniedzēju saņemtie sindicētie kredīti; |
| --- | --- |

a)

noguldījumi un kredīti

“Noguldījumi” ietver arī kredītus kā MFI pasīvus. Konceptuāli, kredīti ir MFI saņemtās summas, kas nav strukturētas noguldījumu veidā. EKS 2010 tiek šķirti “kredīti” un “noguldījumi” atkarībā no tā, kura puse uzņemas iniciatīvu, t. i., aizņēmējam tas ir kredīts, bet aizdevējam – noguldījums. Pārskatu shēmā kategoriju “kredīti” neizdala atsevišķi bilances pasīvu pusē. Tā vietā atlikumus, ko uzskata par kredītiem, nešķirojot jāietver postenī “noguldījumu saistības”, ja vien tie nav apgrozāmi instrumenti. Tas atbilst minētajai noguldījumu saistību definīcijai. Kredītus MFI, ko klasificē kā “noguldījumu saistības”, jāiedala saskaņā ar pārskatu shēmas prasībām, t. i., atbilstoši sektoriem, instrumentiem, valūtām un termiņiem. Šajā kategorijā ietilpst pārskatu sniedzēju saņemtie sindicētie kredīti;

| b) | neapgrozāmie parāda instrumenti
  Neapgrozāmus parāda instrumentus, ko emitējuši pārskatu sniedzēji, parasti klasificē kā noguldījumu saistības. Pārskatu sniedzēju emitēti neapgrozāmi instrumenti, kas vēlāk kļūst apgrozāmi un ko var tirgot otrreizējos tirgos, būtu jāpārklasificē par parāda vērtspapīriem; |
| --- | --- |

b)

neapgrozāmie parāda instrumenti

Neapgrozāmus parāda instrumentus, ko emitējuši pārskatu sniedzēji, parasti klasificē kā noguldījumu saistības. Pārskatu sniedzēju emitēti neapgrozāmi instrumenti, kas vēlāk kļūst apgrozāmi un ko var tirgot otrreizējos tirgos, būtu jāpārklasificē par parāda vērtspapīriem;

| c) | drošības naudas iemaksas
  Drošības naudas iemaksas, ko veic saskaņā ar atvasinātiem līgumiem, jāklasificē kā “noguldījumu saistības”, ja tās ir skaidrās naudas nodrošinājums, kas noguldīts MFI, un ja tās paliek noguldītāja īpašumā un atmaksājamas noguldītājam, līgumam beidzoties. Principā pārskatu sniedzēja iestāžu saņemtās drošības naudas iemaksas jāklasificē tikai kā “noguldījumu saistības”, jo MFI iegūst līdzekļus, ko var brīvi izmantot tālākai kreditēšanai. Ja daļa MFI saņemto iemaksu jānodod tālāk citam atvasināto instrumentu tirgus dalībniekam, piemēram, klīringa iestādei, principā tikai tā daļa, kas paliek MFI rīcībā, jāklasificē kā “noguldījumu saistības”. Pašreizējā sarežģītā tirgus prakse var radīt grūtības to drošības naudas iemaksu noteikšanā, kas patiešām atmaksājamas, jo dažādu veidu iemaksas nešķirojot tiek ieskaitītas vienā kontā, un to drošības naudas iemaksu noteikšanā, ko MFI var izmantot tālākai kreditēšanai. Šādos gadījumos šīs drošības naudas iemaksas var klasificēt kā “pārējās saistības” vai kā “noguldījumu saistības”; |
| --- | --- |

c)

drošības naudas iemaksas

Drošības naudas iemaksas, ko veic saskaņā ar atvasinātiem līgumiem, jāklasificē kā “noguldījumu saistības”, ja tās ir skaidrās naudas nodrošinājums, kas noguldīts MFI, un ja tās paliek noguldītāja īpašumā un atmaksājamas noguldītājam, līgumam beidzoties. Principā pārskatu sniedzēja iestāžu saņemtās drošības naudas iemaksas jāklasificē tikai kā “noguldījumu saistības”, jo MFI iegūst līdzekļus, ko var brīvi izmantot tālākai kreditēšanai. Ja daļa MFI saņemto iemaksu jānodod tālāk citam atvasināto instrumentu tirgus dalībniekam, piemēram, klīringa iestādei, principā tikai tā daļa, kas paliek MFI rīcībā, jāklasificē kā “noguldījumu saistības”. Pašreizējā sarežģītā tirgus prakse var radīt grūtības to drošības naudas iemaksu noteikšanā, kas patiešām atmaksājamas, jo dažādu veidu iemaksas nešķirojot tiek ieskaitītas vienā kontā, un to drošības naudas iemaksu noteikšanā, ko MFI var izmantot tālākai kreditēšanai. Šādos gadījumos šīs drošības naudas iemaksas var klasificēt kā “pārējās saistības” vai kā “noguldījumu saistības”;

| d) | īpaši iezīmētie atlikumi
  Saskaņā ar attiecīgās valsts praksi “īpaši iezīmētie atlikumi,” kas attiecas, piemēram, uz līzinga līgumiem, tiek klasificēti noguldījumu saistības postenī “noguldījumi ar noteikto termiņu” vai “noguldījumi ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu” atkarībā no konkrētā līguma termiņa/noteikumiem; |
| --- | --- |

d)

īpaši iezīmētie atlikumi

Saskaņā ar attiecīgās valsts praksi “īpaši iezīmētie atlikumi,” kas attiecas, piemēram, uz līzinga līgumiem, tiek klasificēti noguldījumu saistības postenī “noguldījumi ar noteikto termiņu” vai “noguldījumi ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu” atkarībā no konkrētā līguma termiņa/noteikumiem;

| e) | MFI emitētas akcijas
  MFI emitētās akcijas klasificē nevis kā kapitālu un rezerves, bet kā noguldījumus, ja: i) starp emitenti MFI un turētāju pastāv debitora un kreditora ekonomiskās attiecības, neatkarīgi no šo akciju īpašumtiesībām, un ii) akcijas var pārvērst skaidrā naudā vai atpirkt bez būtiskiem ierobežojumiem vai sodiem. Iepriekšēja brīdinājuma termiņš netiek uzskatīts par būtisku ierobežojumu. Turklāt akcijām jāatbilst šādiem nosacījumiem:






  — | attiecīgās nacionālās regulatīvās normas neparedz beznosacījuma tiesības emitējošai MFI atteikt tās akciju atpakaļpirkšanu, |
| --- | --- | --- |

e)

MFI emitētas akcijas

MFI emitētās akcijas klasificē nevis kā kapitālu un rezerves, bet kā noguldījumus, ja: i) starp emitenti MFI un turētāju pastāv debitora un kreditora ekonomiskās attiecības, neatkarīgi no šo akciju īpašumtiesībām, un ii) akcijas var pārvērst skaidrā naudā vai atpirkt bez būtiskiem ierobežojumiem vai sodiem. Iepriekšēja brīdinājuma termiņš netiek uzskatīts par būtisku ierobežojumu. Turklāt akcijām jāatbilst šādiem nosacījumiem:

—

attiecīgās nacionālās regulatīvās normas neparedz beznosacījuma tiesības emitējošai MFI atteikt tās akciju atpakaļpirkšanu,

| — | akcijas ir ar “noteiktu vērtību”, t. i., parastos apstākļos, tās atpērkot, atmaksās to nominālvērtību, |
| --- | --- |

—

akcijas ir ar “noteiktu vērtību”, t. i., parastos apstākļos, tās atpērkot, atmaksās to nominālvērtību,

| — | MFI maksātnespējas gadījumā tās akciju turētājiem nav juridiska pienākuma segt atlikušās saistības papildus akciju nominālvērtībai, t. i., akcionāru dalībai parakstītajā kapitālā, un nav citu apgrūtinošu papildu pienākumu. Akciju subordinācija citiem MFI emitētiem instrumentiem netiek uzskatīta par apgrūtinošu papildu pienākumu. |
| --- | --- |

—

MFI maksātnespējas gadījumā tās akciju turētājiem nav juridiska pienākuma segt atlikušās saistības papildus akciju nominālvērtībai, t. i., akcionāru dalībai parakstītajā kapitālā, un nav citu apgrūtinošu papildu pienākumu. Akciju subordinācija citiem MFI emitētiem instrumentiem netiek uzskatīta par apgrūtinošu papildu pienākumu.

Šādu akciju pārvēršanai skaidrā naudā nepieciešamie iepriekšēja brīdinājuma termiņi tiek izmantoti, lai akcijas klasificētu saskaņā ar dalījumu atbilstoši brīdinājuma termiņam instrumentu kategorijā “noguldījumi”. Iepriekšēja brīdinājuma termiņi tiek piemēroti, arī nosakot rezervju normu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9) 4. pantu. Iezīmētās akcijas, kas saistītas ar MFI kredītiem, klasificē kā noguldījumu saistības ar tādu pašu sākotnējā termiņa dalījumu, kāds ir to pamatā esošajam kredītam, t. i., kā “noguldījumi ar noteikto termiņu” vai “noguldījumi ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu” atkarībā no tā, kādi termiņa noteikumi ir pamatā esošajam līgumam.

Ja MFI tur šādas MFI emitētas akcijas, kas klasificētas kā noguldījumi, nevis kā kapitāls un rezerves, turētāja MFI tās klasificē kā kredītus savas bilances aktīvu pusē;

| f) | vērtspapīrošanas saistības
  Kredītu un/vai citu aktīvu, kas atsavināti, izmantojot vērtspapīrošanu, bet joprojām tiek uzskaitīti statistikas bilancē, atbilstošais postenis |
| --- | --- |

f)

vērtspapīrošanas saistības

Kredītu un/vai citu aktīvu, kas atsavināti, izmantojot vērtspapīrošanu, bet joprojām tiek uzskaitīti statistikas bilancē, atbilstošais postenis

Tālāk minēto posteni neuzskata par noguldījumu:

| | līdzekļi (noguldījumi), kas saņemti uz trasta pamata, nav jāatspoguļo MFI statistikas bilancē (sk. “Kredīti, kas piešķirti uz trasta pamata” 2. kategorijā). |
| --- | --- |

līdzekļi (noguldījumi), kas saņemti uz trasta pamata, nav jāatspoguļo MFI statistikas bilancē (sk. “Kredīti, kas piešķirti uz trasta pamata” 2. kategorijā).

| 9.1. | Noguldījumi uz nakti |
| --- | --- |

9.1.

Noguldījumi uz nakti

Noguldījumi, kas konvertējami naudā un/vai pārvedami pēc pieprasījuma ar čeku, bankas rīkojumu, debeta ierakstu vai tamlīdzīgi bez būtiskas kavēšanās, ierobežojumiem vai soda naudas. Šajā postenī tiek ietverti:

| a) | atlikumi (kas pelna vai nepelna procentus), kas pārvēršami naudā tūlīt pēc pieprasījuma vai līdz pieprasījuma dienai sekojošās darbadienas beigām bez nozīmīgas soda naudas vai ierobežojumiem, bet kas nav pārvedami; |
| --- | --- |

a)

atlikumi (kas pelna vai nepelna procentus), kas pārvēršami naudā tūlīt pēc pieprasījuma vai līdz pieprasījuma dienai sekojošās darbadienas beigām bez nozīmīgas soda naudas vai ierobežojumiem, bet kas nav pārvedami;

| b) | atlikumi (kas pelna vai nepelna procentus), ko veido iepriekš samaksātas summas saistībā ar elektronisko naudu uz “datortehnikas vai programmatūras bāzes”, piemēram, priekšsamaksas kartes; |
| --- | --- |

b)

atlikumi (kas pelna vai nepelna procentus), ko veido iepriekš samaksātas summas saistībā ar elektronisko naudu uz “datortehnikas vai programmatūras bāzes”, piemēram, priekšsamaksas kartes;

| c) | kredīti, kas atmaksājami līdz kredīta piešķiršanas dienai sekojošās darba dienas beigām. |
| --- | --- |

c)

kredīti, kas atmaksājami līdz kredīta piešķiršanas dienai sekojošās darba dienas beigām.

| 9.1.a | Pārvedami noguldījumi |
| --- | --- |

9.1.a

Pārvedami noguldījumi

Pārvedamie noguldījumi ir tie kategorijas “noguldījumi uz nakti” noguldījumi, kas pēc pieprasījuma tieši pārvedami maksājumu veikšanai citiem tautsaimniecības dalībniekiem, izmantojot parastos maksāšanas līdzekļus, piemēram, kredīta pārvedumam vai tiešajam debetam, iespējams, izmantojot arī kredītkarti vai debetkarti, e-naudas darījumus, čekus vai līdzīgus maksāšanas līdzekļus, bez nozīmīgas soda naudas vai ierobežojumiem. Noguldījumus, ko var izmantot skaidrās naudas izņemšanai un/vai noguldījumus, no kuriem līdzekļus var izņemt vai pārvest, izmantojot tikai tā paša īpašnieka citu kontu, neiekļauj pārvedamu noguldījumu kategorijā.

| 9.2. | Noguldījumi ar noteikto termiņu |
| --- | --- |

9.2.

Noguldījumi ar noteikto termiņu

Nepārvedami noguldījumi, ko nevar konvertēt naudā pirms saskaņota noteiktā termiņa vai ko var konvertēt naudā pirms šā saskaņotā termiņa tikai ar noteikumu, ka turētājs samaksā attiecīgu soda naudu. Šajā postenī ietilpst arī administratīvi regulēti krājnoguldījumi, kam ar termiņu saistītais kritērijs nav būtisks; tie jāklasificē termiņu grupā “ilgāk par 2 gadiem”). Finanšu produkti, kuru termiņu saskaņā ar noteikumiem var turpināt pagarināt, jāklasificē atbilstoši īsākajam termiņam. Lai arī var būt iespēja noguldījumus ar noteikto termiņu izņemt agrāk, iepriekš par to brīdinot, vai arī tos var izņemt pēc pieprasījuma, samaksājot attiecīgu soda naudu, klasifikācijā šīs iespējas neuzskata par būtiskām.

| 9.2.a/9.2.b/9.2.c | Noguldījumi ar noteikto termiņu līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāku par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot/ilgāku par 2 gadiem |
| --- | --- |

9.2.a/9.2.b/9.2.c

Noguldījumi ar noteikto termiņu līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāku par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot/ilgāku par 2 gadiem

Šajos posteņos katrā termiņa dalījumā tiek ietverti:

| a) | atlikumi ar noteikto termiņu līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāku par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot/ilgāku par 2 gadiem, kas nav pārvedami un ko nevar konvertēt naudā pirms šā termiņa beigām; |
| --- | --- |

a)

atlikumi ar noteikto termiņu līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāku par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot/ilgāku par 2 gadiem, kas nav pārvedami un ko nevar konvertēt naudā pirms šā termiņa beigām;

| b) | atlikumi ar noteikto termiņu līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāku par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot/ilgāku par 2 gadiem, kas nav pārvedami, bet ko var izņemt pirms termiņa, iepriekš par to brīdinot; ja saņemts brīdinājums par izņemšanu, šie kontu atlikumi būtu jāklasificē attiecīgi 9.3.a vai 9.3.b postenī; |
| --- | --- |

b)

atlikumi ar noteikto termiņu līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāku par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot/ilgāku par 2 gadiem, kas nav pārvedami, bet ko var izņemt pirms termiņa, iepriekš par to brīdinot; ja saņemts brīdinājums par izņemšanu, šie kontu atlikumi būtu jāklasificē attiecīgi 9.3.a vai 9.3.b postenī;

| c) | atlikumi ar termiņu līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāku par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot/ilgāku par 2 gadiem, kas nav pārvedami, bet ko var izņemt pēc pieprasījuma, samaksājot attiecīgu soda naudu; |
| --- | --- |

c)

atlikumi ar termiņu līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāku par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot/ilgāku par 2 gadiem, kas nav pārvedami, bet ko var izņemt pēc pieprasījuma, samaksājot attiecīgu soda naudu;

| d) | drošības naudas iemaksas, ko veic saskaņā ar atvasinātiem līgumiem, kuru darbība beidzas 1 gada/līdz 2 gadu/vairāk nekā 2 gadu laikā, un ko veido skaidrās naudas nodrošinājums, kuru nogulda, nodrošinoties pret kredītrisku, bet kurš paliek noguldītāja īpašumā un atmaksājams noguldītājam līguma darbības beigās; |
| --- | --- |

d)

drošības naudas iemaksas, ko veic saskaņā ar atvasinātiem līgumiem, kuru darbība beidzas 1 gada/līdz 2 gadu/vairāk nekā 2 gadu laikā, un ko veido skaidrās naudas nodrošinājums, kuru nogulda, nodrošinoties pret kredītrisku, bet kurš paliek noguldītāja īpašumā un atmaksājams noguldītājam līguma darbības beigās;

| e) | kredīti, kuri vai nu ir, vai nav apliecināti ar neapgrozāmiem dokumentiem, un kuru sākotnējais termiņš ir līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāks par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot/ilgāks par 2 gadiem; |
| --- | --- |

e)

kredīti, kuri vai nu ir, vai nav apliecināti ar neapgrozāmiem dokumentiem, un kuru sākotnējais termiņš ir līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāks par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot/ilgāks par 2 gadiem;

| f) | neapgrozāmu parāda vērtspapīru turējumi, ko emitējušas MFI, kuru sākotnējais termiņš ir līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāks par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot/ilgāks par 2 gadiem; |
| --- | --- |

f)

neapgrozāmu parāda vērtspapīru turējumi, ko emitējušas MFI, kuru sākotnējais termiņš ir līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāks par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot/ilgāks par 2 gadiem;

| g) | pakārtotie parādi MFI izsniegtu kredītu vai noguldījumu veidā, kuru sākotnējais termiņš ir līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāks par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot/ilgāks par 2 gadiem; |
| --- | --- |

g)

pakārtotie parādi MFI izsniegtu kredītu vai noguldījumu veidā, kuru sākotnējais termiņš ir līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāks par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot/ilgāks par 2 gadiem;

| h) | vērtspapīrošanas saistības.
  Kredītu un/vai citu aktīvu, kas atsavināti, izmantojot vērtspapīrošanu, bet joprojām tiek uzskaitīti statistikas bilancē, atbilstošais postenis. Tradicionāli šīs saistības ietilpst termiņu dalījumā “noteiktais termiņš ilgāks par 2 gadiem”. |
| --- | --- |

h)

vērtspapīrošanas saistības.

Kredītu un/vai citu aktīvu, kas atsavināti, izmantojot vērtspapīrošanu, bet joprojām tiek uzskaitīti statistikas bilancē, atbilstošais postenis. Tradicionāli šīs saistības ietilpst termiņu dalījumā “noteiktais termiņš ilgāks par 2 gadiem”.

Turklāt noguldījumos ar noteikto termiņu ilgāku par 2 gadiem tiek ietverti:

atlikumi (neatkarīgi no to termiņa), kam procentu likmes un/vai nosacījumi konkretizēti attiecīgās valsts tiesību aktos un ko paredzēts turēt īpašiem mērķiem, piemēram, mājokļa finansējums, kuri būs īstenojami pēc 2 gadiem, arī tad, ja tehniski tie ir izņemami pēc pieprasījuma.

| 9.3. | Noguldījumi ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu |
| --- | --- |

9.3.

Noguldījumi ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu

Nepārvedami noguldījumi bez noteikta termiņa, ko nevar konvertēt naudā bez iepriekšēja brīdinājuma termiņa, pirms kura beigām konvertēšana naudā nav iespējama vai iespējama, tikai samaksājot soda naudu. Tie ietver noguldījumus, kurus varbūt juridiski var izņemt pēc brīdinājuma, bet par kuriem būtu jāmaksā soda nauda un kuriem noteikti ierobežojumi saskaņā ar attiecīgās valsts praksi (klasificēti termiņa grupā “līdz 3 mēnešiem ieskaitot”), un ieguldījumu kontus bez brīdinājuma termiņa vai noteiktā termiņa, bet uz kuru izņemšanu attiecas ierobežojoši noteikumi (klasificēti termiņu grupā “ilgāku par 3 mēnešiem”).

| 9.3.a/9.3.b | Noguldījumi ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu līdz 3 mēnešiem ieskaitot/ilgāku par 3 mēnešiem, t. sk. ar brīdinājuma termiņu ilgāku par 2 gadiem |
| --- | --- |

9.3.a/9.3.b

Noguldījumi ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu līdz 3 mēnešiem ieskaitot/ilgāku par 3 mēnešiem, t. sk. ar brīdinājuma termiņu ilgāku par 2 gadiem

Šajos posteņos tiek ietverti:

| a) | atlikumi, kas nav noguldīti uz fiksētu termiņu un kurus var izņemt, tikai ievērojot iepriekšēja brīdinājuma termiņu līdz 3 mēnešiem ieskaitot/ilgāku par 3 mēnešiem, t. sk. ilgāku par 2 gadiem; ja iespējams noguldījumu izņemt pirms minētā brīdinājuma termiņa beigām (vai pat pēc pieprasījuma), jāmaksā soda nauda, un |
| --- | --- |

a)

atlikumi, kas nav noguldīti uz fiksētu termiņu un kurus var izņemt, tikai ievērojot iepriekšēja brīdinājuma termiņu līdz 3 mēnešiem ieskaitot/ilgāku par 3 mēnešiem, t. sk. ilgāku par 2 gadiem; ja iespējams noguldījumu izņemt pirms minētā brīdinājuma termiņa beigām (vai pat pēc pieprasījuma), jāmaksā soda nauda, un

| b) | atlikumi ar fiksētu termiņu, kuri nav pārvedami, bet par kuru izņemšanu pirms termiņa līdz 3 mēnešiem/ilgāka par 3 mēnešiem, t. sk. ilgāka par 2 gadiem, iepriekš iesniedzams brīdinājums. |
| --- | --- |

b)

atlikumi ar fiksētu termiņu, kuri nav pārvedami, bet par kuru izņemšanu pirms termiņa līdz 3 mēnešiem/ilgāka par 3 mēnešiem, t. sk. ilgāka par 2 gadiem, iepriekš iesniedzams brīdinājums.

Turklāt noguldījumos ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu līdz 3 mēnešiem ieskaitot tiek ietverti nepārvedami pieprasījuma krājnoguldījumi un citi patērētāju noguldījumi, par kuriem, lai arī juridiski tie izņemami pēc pieprasījuma, jāmaksā nozīmīgas soda naudas.

Noguldījumos ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu ilgāku par 3 mēnešiem, t. sk. ilgāku par 2 gadiem, tiek ietverti ieguldījumu konti, kam nav noteikts brīdinājuma laiks vai noteikts termiņš, bet uz kuru izņemšanu attiecas ierobežojoši noteikumi.

| 9.4. | Repo darījumi |
| --- | --- |

9.4.

Repo darījumi

Atbilstošais postenis skaidrajai naudai, kas saņemta apmaiņā pret vērtspapīriem, ko par attiecīgu cenu pārdevušas pārskata sniedzējas iestādes, stingri apņemoties atpirkt tos pašus vai līdzīgus vērtspapīrus par fiksētu cenu konkrētā dienā nākotnē. Summas, ko pārskatu sniedzēji saņēmuši apmaiņā pret vērtspapīriem, kas nodoti trešai personai, t. i., “pagaidu pārņēmējs”, klasificējamas kā “atpirkšanas līgumi”, ja tās stingri apņēmušās veikt pretēju operāciju un ja šī operācija nav tikai iespēja. Tas nozīmē, ka pārskatu sniedzēji saglabā īpašumtiesību riskus uz attiecīgajiem vērtspapīriem un guvumus no tiem darījuma laikā.

Kā atpirkšanas līgumus klasificē šādus repo veida darījumu variantus:

| a) | summas, ko saņem apmaiņā pret vērtspapīriem, kas uz laiku pārvesti trešai personai vērtspapīru aizdevuma veidā pret nodrošinājumu skaidrā naudā; un |
| --- | --- |

a)

summas, ko saņem apmaiņā pret vērtspapīriem, kas uz laiku pārvesti trešai personai vērtspapīru aizdevuma veidā pret nodrošinājumu skaidrā naudā; un

| b) | summas, ko saņem apmaiņā pret vērtspapīriem, kas pagaidām nodoti trešai personai pārdošanas/atpirkšanas līguma veidā. |
| --- | --- |

b)

summas, ko saņem apmaiņā pret vērtspapīriem, kas pagaidām nodoti trešai personai pārdošanas/atpirkšanas līguma veidā.

Repo darījumu vērtspapīrus grāmato, ievērojot 3. aktīvu posteņa “parāda vērtspapīri” noteikumus. Šajā postenī iekļauj arī darījumus, kuros apmaiņā pret nodrošinājumu skaidrā naudā tiek nodots zelts.

| 10. | NTF akcijas/daļas |
| --- | --- |

10.

NTF akcijas/daļas

NTF emitētas akcijas vai daļas. Sk. definīciju I pielikuma 1. daļas 2. sadaļā.

| 11. | Emitētie parāda vērtspapīri |
| --- | --- |

11.

Emitētie parāda vērtspapīri

Vērtspapīri, kas nav pārskatu sniedzēja emitēti kapitāla vērtspapīri un kas parasti ir apgrozāmi un otrreizējā tirgū tirgoti instrumenti, vai kuru pozīcijas var slēgt, tirgū veicot pretēju darījumu, un kas turētājam nepiešķir īpašumtiesības emitenta iestādē. Šajā postenī tiek ietverti:

| a) | vērtspapīri, kas turētājam dod beznosacījuma tiesības uz fiksētu vai līgumā noteiktu kupona maksājumu un/vai norādītu fiksētu summu konkrētā dienā (vai dienās) vai sākot ar dienu, kas noteikta emisijas brīdī; |
| --- | --- |

a)

vērtspapīri, kas turētājam dod beznosacījuma tiesības uz fiksētu vai līgumā noteiktu kupona maksājumu un/vai norādītu fiksētu summu konkrētā dienā (vai dienās) vai sākot ar dienu, kas noteikta emisijas brīdī;

| b) | pārskatu sniedzēju emitēti neapgrozāmi instrumenti, kas vēlāk kļūst apgrozāmi, jāpārklasificē kategorijā “parāda vērtspapīri” (sk. arī 9. kategoriju); |
| --- | --- |

b)

pārskatu sniedzēju emitēti neapgrozāmi instrumenti, kas vēlāk kļūst apgrozāmi, jāpārklasificē kategorijā “parāda vērtspapīri” (sk. arī 9. kategoriju);

| c) | MFI pakārtoto parādu monetārajā un finanšu statistikā atspoguļo tāpat kā citus MFI parādus. Tāpēc pakārtotos parādus vērtspapīru veidā klasificē kā “emitētie parāda vērtspapīri”, bet pakārtotos parādus MFI izsniegtu noguldījumu vai kredītu veidā klasificē kā “noguldījumu saistības”. Ja visus MFI emitētos pakārtotos parādus statistikas vajadzībām identificē kā vienu summu, šo skaitli klasificē kā “emitētie parāda vērtspapīri”, jo pakārtotie parādi galvenokārt ir vērtspapīru, nevis kredītu veidā. Pakārtotos parādus neklasificē pasīvu postenī “kapitāls un rezerves”; |
| --- | --- |

c)

MFI pakārtoto parādu monetārajā un finanšu statistikā atspoguļo tāpat kā citus MFI parādus. Tāpēc pakārtotos parādus vērtspapīru veidā klasificē kā “emitētie parāda vērtspapīri”, bet pakārtotos parādus MFI izsniegtu noguldījumu vai kredītu veidā klasificē kā “noguldījumu saistības”. Ja visus MFI emitētos pakārtotos parādus statistikas vajadzībām identificē kā vienu summu, šo skaitli klasificē kā “emitētie parāda vērtspapīri”, jo pakārtotie parādi galvenokārt ir vērtspapīru, nevis kredītu veidā. Pakārtotos parādus neklasificē pasīvu postenī “kapitāls un rezerves”;

| d) | hibrīdinstrumenti. Apgrozāmi instrumenti, kuros apkopotas parāda un atvasināto finanšu instrumentu sastāvdaļas, t. sk.:






  i) | apgrozāmi parāda vērtspapīri ar ietvertiem atvasinātajiem finanšu instrumentiem, |
| --- | --- | --- |

d)

hibrīdinstrumenti. Apgrozāmi instrumenti, kuros apkopotas parāda un atvasināto finanšu instrumentu sastāvdaļas, t. sk.:

i)

apgrozāmi parāda vērtspapīri ar ietvertiem atvasinātajiem finanšu instrumentiem,

| ii) | apgrozāmi instrumenti, kuru atpirkšanas vērtība un/vai kupons piesaistīti pamatā esošā atsauces aktīva, aktīva cenas vai cita atsauces rādītāja instrumenta pārmaiņām darbības laikā. |
| --- | --- |

ii)

apgrozāmi instrumenti, kuru atpirkšanas vērtība un/vai kupons piesaistīti pamatā esošā atsauces aktīva, aktīva cenas vai cita atsauces rādītāja instrumenta pārmaiņām darbības laikā.

| 11.a/11.b/11.c | Parāda vērtspapīri ar sākotnējo termiņu līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāku par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot/ilgāku par 2 gadiem |
| --- | --- |

11.a/11.b/11.c

Parāda vērtspapīri ar sākotnējo termiņu līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāku par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot/ilgāku par 2 gadiem

Šajos posteņos katrā termiņa dalījumā tiek ietverti:

| a) | apgrozāmi parāda vērtspapīri, ko emitējušas MFI, un kuru sākotnējais termiņš ir līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāks par 1 gadu un līdz 2 gadiem/ilgāks par 2 gadiem; un |
| --- | --- |

a)

apgrozāmi parāda vērtspapīri, ko emitējušas MFI, un kuru sākotnējais termiņš ir līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāks par 1 gadu un līdz 2 gadiem/ilgāks par 2 gadiem; un

| b) | MFI emitētie pakārtotie parādi parāda vērtspapīru veidā, kuru sākotnējais termiņš ir līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāks par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot/ilgāks par 2 gadiem. |
| --- | --- |

b)

MFI emitētie pakārtotie parādi parāda vērtspapīru veidā, kuru sākotnējais termiņš ir līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāks par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot/ilgāks par 2 gadiem.

| 11.d | T. sk. parāda vērtspapīri ar sākotnējo termiņu līdz 2 gadiem ar atļautā pamatkapitāla garantiju mazāku par 100 % |
| --- | --- |

11.d

T. sk. parāda vērtspapīri ar sākotnējo termiņu līdz 2 gadiem ar atļautā pamatkapitāla garantiju mazāku par 100 %

MFI emitēti hibrīdinstrumenti ar sākotnējo termiņu līdz 2 gadiem, kuriem, beidzoties termiņam, līgumā paredzētā atpirkšanas vērtība emisijas valūtā var būt mazāka par sākotnēji ieguldīto summu parāda un atvasināto instrumentu sastāvdaļu kombinācijas dēļ.

| 12. | Kapitāls un rezerves |
| --- | --- |

12.

Kapitāls un rezerves

Pārskatu sniegšanas shēmā šajā kategorijā ietilpst summas, kas rodas no pārskatu sniedzēju akciju kapitāla emitēšanas akcionāriem vai citiem īpašniekiem, kuri atspoguļo turētāja īpašumtiesības MFI, un parasti tās ir tiesības uz peļņas daļu un uz pašu līdzekļu daļu likvidācijas gadījumā. Iekļauj arī peļņu (vai zaudējumus) atbilstoši peļņas un zaudējumu pārskatam, kā arī līdzekļus, ko veido akcionāriem nesadalītā peļņa vai līdzekļus, ko pārskatu sniedzējas MFI rezervējušas paredzamiem maksājumiem un saistībām nākotnē. Šajā kategorijā principā tiek ietverts:

| a) | pašu kapitāls, t. sk. akciju prēmijas; |
| --- | --- |

a)

pašu kapitāls, t. sk. akciju prēmijas;

| b) | peļņa (vai zaudējumi) atbilstoši peļņas un zaudējumu pārskatam; |
| --- | --- |

b)

peļņa (vai zaudējumi) atbilstoši peļņas un zaudējumu pārskatam;

| c) | pašu kapitālā uzskaitītie ienākumi un izdevumi; |
| --- | --- |

c)

pašu kapitālā uzskaitītie ienākumi un izdevumi;

| d) | līdzekļi no akcionāriem nesadalītajiem ienākumiem; |
| --- | --- |

d)

līdzekļi no akcionāriem nesadalītajiem ienākumiem;

| e) | speciālie un vispārējie uzkrājumi kredītiem, vērtspapīriem un citiem aktīvu veidiem, piemēram, atvieglojumi un samazinājumi saistībā ar nedrošiem kredītiem (var grāmatot saskaņā ar grāmatvedības noteikumiem). |
| --- | --- |

e)

speciālie un vispārējie uzkrājumi kredītiem, vērtspapīriem un citiem aktīvu veidiem, piemēram, atvieglojumi un samazinājumi saistībā ar nedrošiem kredītiem (var grāmatot saskaņā ar grāmatvedības noteikumiem).

| 13. | Pārējie pasīvi |
| --- | --- |

13.

Pārējie pasīvi

Postenis “pārējie pasīvi” ir atlikuma postenis bilances pasīvu pusē, kas definēts kā “citur neiekļauti pasīvi”. NCB var prasīt sniegt pārskatu par konkrētām šajā postenī iekļautajām apakšpozīcijām. Pārējie pasīvi ietver:

| a) | atvasināto finanšu instrumentu pozīcijas ar negatīvu bruto tirgus vērtību
  Statistikas vajadzībām te iekļauj atvasinātos finanšu instrumentus, kuri jāgrāmato bilancē, un par kuriem ziņas jāiekļauj atsevišķā pozīcijā “t. sk.”, tās norādot sektoru (MFI/ne-MFI) dalījumā un ģeogrāfiskā (iekšzemes/euro zonas, izņemot iekšzemi/pārējā pasaule) dalījumā; |
| --- | --- |

a)

atvasināto finanšu instrumentu pozīcijas ar negatīvu bruto tirgus vērtību

Statistikas vajadzībām te iekļauj atvasinātos finanšu instrumentus, kuri jāgrāmato bilancē, un par kuriem ziņas jāiekļauj atsevišķā pozīcijā “t. sk.”, tās norādot sektoru (MFI/ne-MFI) dalījumā un ģeogrāfiskā (iekšzemes/euro zonas, izņemot iekšzemi/pārējā pasaule) dalījumā;

| b) | bruto kreditoru parādus attiecībā uz pagaidu posteņiem
  Pagaidu posteņi ir atlikumi MFI bilancē, kas nav grāmatoti klientu vārdā, bet kas tomēr saistīti ar klientu līdzekļiem, piemēram, līdzekļi, kas tiks ieguldīti, pārvesti vai ar tiem veiks norēķinus; |
| --- | --- |

b)

bruto kreditoru parādus attiecībā uz pagaidu posteņiem

Pagaidu posteņi ir atlikumi MFI bilancē, kas nav grāmatoti klientu vārdā, bet kas tomēr saistīti ar klientu līdzekļiem, piemēram, līdzekļi, kas tiks ieguldīti, pārvesti vai ar tiem veiks norēķinus;

| c) | bruto kreditoru parādus attiecībā uz tranzīta posteņiem
  Tranzīta posteņi ir līdzekļi, kas parasti pieder klientiem, un tie tiek pārvesti no vienas MFI otrai MFI. Posteņos iekļauj kredīta pārvedumus, ko debetē no klientu kontiem, un citus posteņus, par ko pārskatu sniedzējs vēl nav veicis atbilstošu maksājumu; |
| --- | --- |

c)

bruto kreditoru parādus attiecībā uz tranzīta posteņiem

Tranzīta posteņi ir līdzekļi, kas parasti pieder klientiem, un tie tiek pārvesti no vienas MFI otrai MFI. Posteņos iekļauj kredīta pārvedumus, ko debetē no klientu kontiem, un citus posteņus, par ko pārskatu sniedzējs vēl nav veicis atbilstošu maksājumu;

| d) | par noguldījumiem maksājamos uzkrātos procentus
  Saskaņā ar grāmatvedības vispārīgo uzkrāšanas principu procenti, kas jāmaksā par noguldījumiem, jāatspoguļo bilancē, tiklīdz tie uzkrāti, t. i., pēc uzkrāšanas principa, nevis tad, kad tos faktiski izmaksā, t. i., pēc naudas plūsmas principa. Noguldījumu uzkrātos procentus klasificē kategorijā “pārējie pasīvi”, ievērojot bruto principu. Uzkrātie procenti netiek iekļauti ar tiem saistītajā noguldījumā, un par tiem ziņas sniedz atsevišķā “t. sk.” pozīcijā; |
| --- | --- |

d)

par noguldījumiem maksājamos uzkrātos procentus

Saskaņā ar grāmatvedības vispārīgo uzkrāšanas principu procenti, kas jāmaksā par noguldījumiem, jāatspoguļo bilancē, tiklīdz tie uzkrāti, t. i., pēc uzkrāšanas principa, nevis tad, kad tos faktiski izmaksā, t. i., pēc naudas plūsmas principa. Noguldījumu uzkrātos procentus klasificē kategorijā “pārējie pasīvi”, ievērojot bruto principu. Uzkrātie procenti netiek iekļauti ar tiem saistītajā noguldījumā, un par tiem ziņas sniedz atsevišķā “t. sk.” pozīcijā;

| e) | par emitētajiem parāda vērtspapīriem uzkrātos procentus; |
| --- | --- |

e)

par emitētajiem parāda vērtspapīriem uzkrātos procentus;

| f) | maksājamās dividendes
  Kreditoru parādus, kas nav saistīti ar MFI pamatdarbību, piemēram, summas, kas jāmaksā piegādātājiem, nodokļi, algas, sociālās iemaksas; |
| --- | --- |

f)

maksājamās dividendes

Kreditoru parādus, kas nav saistīti ar MFI pamatdarbību, piemēram, summas, kas jāmaksā piegādātājiem, nodokļi, algas, sociālās iemaksas;

| g) | uzkrājumus saistībām pret trešām personām, piemēram, pensijas un dividendes; |
| --- | --- |

g)

uzkrājumus saistībām pret trešām personām, piemēram, pensijas un dividendes;

| h) | drošības naudas iemaksu maksājumus saskaņā ar atvasināto instrumentu līgumiem
  Drošības naudas iemaksas, ko maksā saskaņā ar atvasinātiem līgumiem, parasti jāklasificē kā “noguldījumu saistības” (sk. 9. kategoriju). Pašreizējā sarežģītā tirgus prakse var radīt grūtības to drošības naudas iemaksu noteikšanā, kas patiešām atmaksājamas, jo dažādu veidu iemaksas nešķirojot tiek ieskaitītas vienā kontā, un to drošības naudas iemaksu noteikšanā, ko MFI var izmantot tālākaizdošanai. Šādos gadījumos šīs drošības naudas iemaksas var klasificēt kā “pārējās saistības” vai kā “noguldījumu saistības” saskaņā ar attiecīgās valsts praksi; |
| --- | --- |

h)

drošības naudas iemaksu maksājumus saskaņā ar atvasināto instrumentu līgumiem

Drošības naudas iemaksas, ko maksā saskaņā ar atvasinātiem līgumiem, parasti jāklasificē kā “noguldījumu saistības” (sk. 9. kategoriju). Pašreizējā sarežģītā tirgus prakse var radīt grūtības to drošības naudas iemaksu noteikšanā, kas patiešām atmaksājamas, jo dažādu veidu iemaksas nešķirojot tiek ieskaitītas vienā kontā, un to drošības naudas iemaksu noteikšanā, ko MFI var izmantot tālākaizdošanai. Šādos gadījumos šīs drošības naudas iemaksas var klasificēt kā “pārējās saistības” vai kā “noguldījumu saistības” saskaņā ar attiecīgās valsts praksi;

| i) | neto summas, kas maksājamas saistībā ar nākotnes norēķiniem par vērtspapīru darījumiem vai ārvalstu valūtas operācijām |
| --- | --- |

i)

neto summas, kas maksājamas saistībā ar nākotnes norēķiniem par vērtspapīru darījumiem vai ārvalstu valūtas operācijām

Kategorijā “pārējie pasīvi” neiekļauj gandrīz nevienu finanšu instrumentu, kas ir finanšu saistību veidā (norādīti citos bilances posteņos), finanšu instrumentus, kas nav finanšu saistības, piemēram, garantijas, saistības, administrēti un trasta kredīti (atspoguļoti ārpusbilancē) un tādas nefinanšu saistības kā, piemēram, kapitāla posteņi pasīvu pusē (iekļauti postenī “kapitāls un rezerves”).

3.   DAĻA

Sektoru definīcijas

EKS 2010 sniedz sektoru klasifikācijas standartu. Šajā tabulā noteikts detalizēts sektoru standarta apraksts, kurus NCB transponē nacionālajās kategorijās, ievērojot šo regulu. Darījuma partnerus, kas atrodas euro zonā, identificē atbilstoši to sektoram saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas (ECB) uzturētajiem sarakstiem statistikas vajadzībām un norādījumiem par darījuma partneru statistisko klasifikāciju, kas sniegti ECB “Monetāro finanšu iestāžu un tirgu statistikas sektoru rokasgrāmatā: Norādījumi klientu statistiskajai klasifikācijai”. Kredītiestādes, kas atrodas ārpus euro zonas, sauc par bankām, nevis par MFI. Tāpat arī termins “ne-MFI” attiecas tikai uz dalībvalstīm. Attiecībā uz dalībvalstīm, kuru valūta nav euro, tiek lietots termins “nebankas”.

Tabula

Sektoru definīcijas

| Sektors | Definīcijas |
| --- | --- |
| MFI | Sk. 1. pantu. |
| Vispārējā valdība | Vispārējās valdības sektors (S.13) ietver institucionālās vienības, kas ir ārpustirgus ražotāji, kuru produkcija ir paredzēta individuālajam un kolektīvajam patēriņam un kuras finansē no citos sektoros ietilpstošu vienību obligātajiem maksājumiem, kā arī institucionālās vienības, kas nodarbojas galvenokārt ar nacionālā ienākuma un bagātības pārdali (EKS 2010, 2.111.–2.113. punkts) |
| Centrālā valdība | Šis apakšsektors (S.1311) ietver visas valsts administratīvās struktūrvienības un citas centrālās iestādes, kuru kompetence parasti attiecas uz visu ekonomisko teritoriju, izņemot sociālās nodrošināšanas fondu administrēšanu (EKS 2010, 2.114. punkts) |
| Pavalsts valdība | Šo apakšsektoru (S.1312) veido valsts pārvaldes iestādes, kas kā atsevišķas institucionālās vienības īsteno daļu no valdības funkcijām, izņemot sociālās nodrošināšanas fondu pārvaldi, līmenī, kas zemāks par centrālās valdības līmeni un augstāks par valdības institucionālajām vienībām vietējā līmenī (EKS 2010, 2.115. punkts) |
| Vietējā valdība | Šis apakšsektors (S.1313) ietver tās valsts pārvaldes iestādes, kuru kompetencē ietilpst tikai daļa no ekonomiskās teritorijas, izņemot sociālās nodrošināšanas fondu vietējās aģentūras (EKS 2010, 2.116. punkts) |
| Sociālās nodrošināšanas fondi | Sociālās nodrošināšanas fondu apakšsektors (S.1314) ietver centrālās, pavalsts un vietējās institucionālās vienības, kuru galvenā darbība ir nodrošināt sociālos pabalstus un kuri atbilst abiem šiem kritērijiem: a) likumi vai noteikumi noteiktām sabiedrības grupām uzliek par pienākumu piedalīties shēmā vai veikt iemaksas un b) vispārējā valdība atbild par iestādes pārvaldību attiecībā uz iemaksu un izmaksu veikšanu vai apstiprināšanu neatkarīgi no tās uzraudzības iestādes vai darba dēvēja statusa (EKS 2010, 2.117. punkts) |
| Ieguldījumu fondi, izņemot naudas tirgus fondus | Noguldījumu fondi, kā noteikts Regulā (ES) Nr. 1073/2013 (ECB/2013/38). Apakšsektors ietver visus kolektīvo ieguldījumu uzņēmumus, izņemot NTF, kas iegulda finanšu un/vai nefinanšu aktīvos, ciktāl to uzdevums ir iedzīvotāju kapitāla ieguldīšana |
| Citi finanšu starpnieki, izņemot apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondus + finanšu palīgsabiedrības + piesaistošās finanšu iestādes un naudas aizdevēji | Apakšsektors “citi finanšu starpnieki, izņemot apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondus” (S.125) ietver visas finanšu sabiedrības un kvazisabiedrības, kas ir galvenokārt iesaistītas finanšu starpniecībā, uzņemoties pret institucionālām vienībām saistības veidos, kas nav valūta, noguldījumi (vai to tuvi aizstājēji), ieguldījumu fondu akcijas/daļas vai saistīti ar apdrošināšanas, pensiju un standarta garantiju shēmām (EKS 2010, 2.86.–2.94. punkts)
  Finanšu palīgsabiedrību apakšsektoru (S.126) veido visas finanšu sabiedrības un kvazisabiedrības, kuras nodarbojas galvenokārt ar darbībām, kas cieši saistītas ar finanšu starpniecību, bet pašas nav finanšu starpnieki. Šis apakšsektors ietver arī centrālos birojus, kuru visi meitasuzņēmumi vai to lielākā daļa ir finanšu sabiedrības (EKS 2010, 2.95.–2.97.punkts)
  Apakšsektors “piesaistošās finanšu iestādes un naudas aizdevēji” (S.127) ietver visas finanšu sabiedrības un kvazisabiedrības, kuras nenodarbojas ar finanšu starpniecību un nesniedz finanšu palīgpakalpojumus, un kuru lielākā daļa aktīvu vai pasīvu nav iesaistīti darījumos atklātā tirgū. Šis apakšsektors ietver kontrolakciju sabiedrības, kurām pieder meitasuzņēmumu grupas pašu kapitāla daļa, kas nodrošina kontroli, un kuru galvenā darbība ir grupas īpašumtiesību īstenošana, un tās nesniedz citus pakalpojumus uzņēmumiem, kuros kontrolakciju sabiedrībai pieder pašu kapitāls, t. i., tās neadministrē vai nepārvalda citas vienības (EKS 2010, 2.98. un 2.99. punkts) |
| Apdrošināšanas sabiedrības | Apakšsektoru “apdrošināšanas sabiedrības” (S.128) veido visas finanšu sabiedrības un kvazisabiedrības, kas nodarbojas galvenokārt ar finanšu starpniecību risku apvienošanas rezultātā, galvenokārt tiešās apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas veidā (EKS 2010, 2.100.–2.104. punkts) |
| Pensiju fondi | Apakšsektoru “pensiju fondi” (S.129) veido visas finanšu sabiedrības un kvazisabiedrības, kas nodarbojas galvenokārt ar finanšu starpniecību apdrošināto personu sociālo risku un vajadzību (sociālā apdrošināšana) apvienošanas rezultātā. Pensiju fondi ir sociālās apdrošināšanas shēmas, kas nodrošina ienākumus pēc pensionēšanās, un bieži izmaksā pabalstus nāves un invaliditātes gadījumā (EKS 2010, 2.105.–2.110. punkts) |
| Nefinanšu sabiedrības | Sektoru “nefinanšu sabiedrības” (S.11) veido institucionālās vienības, kas ir neatkarīgas juridiskās personas un tirgus ražotāji, kuru pamatdarbība ir ražot preces un sniegt nefinanšu pakalpojumus. Šis sektors ietver arī nefinanšu kvazisabiedrības (EKS 2010, 2.45.–2.54. punkts) |
| Mājsaimniecības + mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas | Mājsaimniecību sektors (S.14) ietver personas vai personu grupas, kas ir patērētāji un uzņēmēji, kuri ražo tirgus preces un sniedz nefinanšu un finanšu pakalpojumus (tirgus ražotāji) ar noteikumu, ka preču ražošanu un pakalpojumu sniegšanu neveic atsevišķas vienības, ko uzskata par kvazisabiedrībām. Šis sektors ietver tādas personas vai personu grupas kā preču ražotājus un nefinanšu pakalpojumu sniedzējus tikai pašu vajadzībām (EKS 2010, 2.118.–2.128. punkts)
  Sektoru “mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas” (S.15) veido bezpeļņas organizācijas kā atsevišķas juridiskās vienības, kas apkalpo mājsaimniecības un ir privāti ārpustirgus ražotāji. To galvenie resursi tiek gūti no brīvprātīgām iemaksām naudā vai natūrā, ko kā patērētāji veic mājsaimniecības, no vispārējās valdības maksājumiem un no īpašuma ienākuma (EKS 2010, 2.129. un 2.130. punkts) |
| Pašnodarbinātie un sabiedrības, kas nav juridiskās personas (“Mājsaimniecību” apakšpozīcija) | Pašnodarbinātie un sabiedrības, kas nav juridiskās personas, bet ir tirgus preču ražotājas, izņemot tās, kas izveidotas kā kvazisabiedrības (EKS 2010, 2.119.d punkts) |

Sektors

Definīcijas

MFI

Sk. 1. pantu.

Vispārējā valdība

Vispārējās valdības sektors (S.13) ietver institucionālās vienības, kas ir ārpustirgus ražotāji, kuru produkcija ir paredzēta individuālajam un kolektīvajam patēriņam un kuras finansē no citos sektoros ietilpstošu vienību obligātajiem maksājumiem, kā arī institucionālās vienības, kas nodarbojas galvenokārt ar nacionālā ienākuma un bagātības pārdali (EKS 2010, 2.111.–2.113. punkts)

Centrālā valdība

Šis apakšsektors (S.1311) ietver visas valsts administratīvās struktūrvienības un citas centrālās iestādes, kuru kompetence parasti attiecas uz visu ekonomisko teritoriju, izņemot sociālās nodrošināšanas fondu administrēšanu (EKS 2010, 2.114. punkts)

Pavalsts valdība

Šo apakšsektoru (S.1312) veido valsts pārvaldes iestādes, kas kā atsevišķas institucionālās vienības īsteno daļu no valdības funkcijām, izņemot sociālās nodrošināšanas fondu pārvaldi, līmenī, kas zemāks par centrālās valdības līmeni un augstāks par valdības institucionālajām vienībām vietējā līmenī (EKS 2010, 2.115. punkts)

Vietējā valdība

Šis apakšsektors (S.1313) ietver tās valsts pārvaldes iestādes, kuru kompetencē ietilpst tikai daļa no ekonomiskās teritorijas, izņemot sociālās nodrošināšanas fondu vietējās aģentūras (EKS 2010, 2.116. punkts)

Sociālās nodrošināšanas fondi

Sociālās nodrošināšanas fondu apakšsektors (S.1314) ietver centrālās, pavalsts un vietējās institucionālās vienības, kuru galvenā darbība ir nodrošināt sociālos pabalstus un kuri atbilst abiem šiem kritērijiem: a) likumi vai noteikumi noteiktām sabiedrības grupām uzliek par pienākumu piedalīties shēmā vai veikt iemaksas un b) vispārējā valdība atbild par iestādes pārvaldību attiecībā uz iemaksu un izmaksu veikšanu vai apstiprināšanu neatkarīgi no tās uzraudzības iestādes vai darba dēvēja statusa (EKS 2010, 2.117. punkts)

Ieguldījumu fondi, izņemot naudas tirgus fondus

Noguldījumu fondi, kā noteikts Regulā (ES) Nr. 1073/2013 (ECB/2013/38). Apakšsektors ietver visus kolektīvo ieguldījumu uzņēmumus, izņemot NTF, kas iegulda finanšu un/vai nefinanšu aktīvos, ciktāl to uzdevums ir iedzīvotāju kapitāla ieguldīšana

Citi finanšu starpnieki, izņemot apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondus + finanšu palīgsabiedrības + piesaistošās finanšu iestādes un naudas aizdevēji

Apakšsektors “citi finanšu starpnieki, izņemot apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondus” (S.125) ietver visas finanšu sabiedrības un kvazisabiedrības, kas ir galvenokārt iesaistītas finanšu starpniecībā, uzņemoties pret institucionālām vienībām saistības veidos, kas nav valūta, noguldījumi (vai to tuvi aizstājēji), ieguldījumu fondu akcijas/daļas vai saistīti ar apdrošināšanas, pensiju un standarta garantiju shēmām (EKS 2010, 2.86.–2.94. punkts)

Finanšu palīgsabiedrību apakšsektoru (S.126) veido visas finanšu sabiedrības un kvazisabiedrības, kuras nodarbojas galvenokārt ar darbībām, kas cieši saistītas ar finanšu starpniecību, bet pašas nav finanšu starpnieki. Šis apakšsektors ietver arī centrālos birojus, kuru visi meitasuzņēmumi vai to lielākā daļa ir finanšu sabiedrības (EKS 2010, 2.95.–2.97.punkts)

Apakšsektors “piesaistošās finanšu iestādes un naudas aizdevēji” (S.127) ietver visas finanšu sabiedrības un kvazisabiedrības, kuras nenodarbojas ar finanšu starpniecību un nesniedz finanšu palīgpakalpojumus, un kuru lielākā daļa aktīvu vai pasīvu nav iesaistīti darījumos atklātā tirgū. Šis apakšsektors ietver kontrolakciju sabiedrības, kurām pieder meitasuzņēmumu grupas pašu kapitāla daļa, kas nodrošina kontroli, un kuru galvenā darbība ir grupas īpašumtiesību īstenošana, un tās nesniedz citus pakalpojumus uzņēmumiem, kuros kontrolakciju sabiedrībai pieder pašu kapitāls, t. i., tās neadministrē vai nepārvalda citas vienības (EKS 2010, 2.98. un 2.99. punkts)

Apdrošināšanas sabiedrības

Apakšsektoru “apdrošināšanas sabiedrības” (S.128) veido visas finanšu sabiedrības un kvazisabiedrības, kas nodarbojas galvenokārt ar finanšu starpniecību risku apvienošanas rezultātā, galvenokārt tiešās apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas veidā (EKS 2010, 2.100.–2.104. punkts)

Pensiju fondi

Apakšsektoru “pensiju fondi” (S.129) veido visas finanšu sabiedrības un kvazisabiedrības, kas nodarbojas galvenokārt ar finanšu starpniecību apdrošināto personu sociālo risku un vajadzību (sociālā apdrošināšana) apvienošanas rezultātā. Pensiju fondi ir sociālās apdrošināšanas shēmas, kas nodrošina ienākumus pēc pensionēšanās, un bieži izmaksā pabalstus nāves un invaliditātes gadījumā (EKS 2010, 2.105.–2.110. punkts)

Nefinanšu sabiedrības

Sektoru “nefinanšu sabiedrības” (S.11) veido institucionālās vienības, kas ir neatkarīgas juridiskās personas un tirgus ražotāji, kuru pamatdarbība ir ražot preces un sniegt nefinanšu pakalpojumus. Šis sektors ietver arī nefinanšu kvazisabiedrības (EKS 2010, 2.45.–2.54. punkts)

Mājsaimniecības + mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas

Mājsaimniecību sektors (S.14) ietver personas vai personu grupas, kas ir patērētāji un uzņēmēji, kuri ražo tirgus preces un sniedz nefinanšu un finanšu pakalpojumus (tirgus ražotāji) ar noteikumu, ka preču ražošanu un pakalpojumu sniegšanu neveic atsevišķas vienības, ko uzskata par kvazisabiedrībām. Šis sektors ietver tādas personas vai personu grupas kā preču ražotājus un nefinanšu pakalpojumu sniedzējus tikai pašu vajadzībām (EKS 2010, 2.118.–2.128. punkts)

Sektoru “mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas” (S.15) veido bezpeļņas organizācijas kā atsevišķas juridiskās vienības, kas apkalpo mājsaimniecības un ir privāti ārpustirgus ražotāji. To galvenie resursi tiek gūti no brīvprātīgām iemaksām naudā vai natūrā, ko kā patērētāji veic mājsaimniecības, no vispārējās valdības maksājumiem un no īpašuma ienākuma (EKS 2010, 2.129. un 2.130. punkts)

Pašnodarbinātie un sabiedrības, kas nav juridiskās personas (“Mājsaimniecību” apakšpozīcija)

Pašnodarbinātie un sabiedrības, kas nav juridiskās personas, bet ir tirgus preču ražotājas, izņemot tās, kas izveidotas kā kvazisabiedrības (EKS 2010, 2.119.d punkts)

---

(1)  Šā pielikuma tabulās ECB tiek klasificēta kā MFI, kas ir rezidente valstī, kurā ECB fiziski atrodas.

(2)  Meitasuzņēmumi ir atsevišķi reģistrēti uzņēmumi, kuros citam uzņēmumam pieder vairākuma daļas vai visas daļas, savukārt filiāles ir pilnībā mātesuzņēmumam piederošas struktūrvienības bez neatkarīga juridiskā statusa.

---

III PIELIKUMS

OBLIGĀTO REZERVJU PRASĪBAS UN ATTIECĪGIE ĪPAŠIE NOTEIKUMI

1.   DAĻA

Obligāto rezervju prasības kredītiestādēm: vispārīgi noteikumi

| 1. | Datu laukus, kuri I pielikuma 1. tabulā atzīmētas ar zīmi “*”, izmanto rezervju aprēķināšanai. Attiecībā uz parāda vērtspapīriem kredītiestādes uzrāda pierādījumus, ka saistības tiks izslēgtas no rezervju bāzes, vai arī piemēro fiksētas procentuālas daļas standartizētu atvilkumu, ko noteikusi Eiropas Centrālā banka (ECB). Punktotos datu laukus aizpilda tikai tās kredītiestādes, uz kurām attiecas rezervju prasības. |
| --- | --- |

1.

Datu laukus, kuri I pielikuma 1. tabulā atzīmētas ar zīmi “*”, izmanto rezervju aprēķināšanai. Attiecībā uz parāda vērtspapīriem kredītiestādes uzrāda pierādījumus, ka saistības tiks izslēgtas no rezervju bāzes, vai arī piemēro fiksētas procentuālas daļas standartizētu atvilkumu, ko noteikusi Eiropas Centrālā banka (ECB). Punktotos datu laukus aizpilda tikai tās kredītiestādes, uz kurām attiecas rezervju prasības.

| 2. | Tabulas vertikālajā ailē “t. sk. kredītiestādes, uz kurām attiecas rezervju prasības, ECB un nacionālās centrālās bankas (NCB)” neietver pārskatu sniedzēju saistības pret iestādēm, kas iekļautas iestāžu sarakstā, kuras atbrīvotas no ECB obligāto rezervju sistēmas, t. i., iestādes, kuru atbrīvojuma pamatā ir citi iemesli, nevis tajās notiekošie reorganizācijas pasākumi. Iestādes, kuras ir uz laiku atbrīvotas no obligāto rezervju prasībām saistībā ar tajās notiekošajiem reorganizācijas pasākumiem, tiek uzskatītas par iestādēm, uz kurām attiecas obligāto rezervju prasības, tāpēc saistības pret šīm iestādēm iekļauj vertikālajā ailē “t. sk. kredītiestādes, uz kurām attiecas rezervju prasības, ECB un NCB”. Turklāt šajā ailē iekļauj arī saistības attiecībā pret iestādēm, kurām faktiski netiek prasīta rezervju prasību izpilde Eiropas Centrālo banku sistēmā vienreizēja rezervju prasību atskaitījuma piemērošanas dēļ. |
| --- | --- |

2.

Tabulas vertikālajā ailē “t. sk. kredītiestādes, uz kurām attiecas rezervju prasības, ECB un nacionālās centrālās bankas (NCB)” neietver pārskatu sniedzēju saistības pret iestādēm, kas iekļautas iestāžu sarakstā, kuras atbrīvotas no ECB obligāto rezervju sistēmas, t. i., iestādes, kuru atbrīvojuma pamatā ir citi iemesli, nevis tajās notiekošie reorganizācijas pasākumi. Iestādes, kuras ir uz laiku atbrīvotas no obligāto rezervju prasībām saistībā ar tajās notiekošajiem reorganizācijas pasākumiem, tiek uzskatītas par iestādēm, uz kurām attiecas obligāto rezervju prasības, tāpēc saistības pret šīm iestādēm iekļauj vertikālajā ailē “t. sk. kredītiestādes, uz kurām attiecas rezervju prasības, ECB un NCB”. Turklāt šajā ailē iekļauj arī saistības attiecībā pret iestādēm, kurām faktiski netiek prasīta rezervju prasību izpilde Eiropas Centrālo banku sistēmā vienreizēja rezervju prasību atskaitījuma piemērošanas dēļ.

| 3. | Pilna apjoma pārskatu sniedzēji var izvēlēties ziņot par posteni “MFI, kas nav kredītiestādes, uz ko attiecas obligātās rezerves, ECB un NCB”, nevis atsevišķi par posteņiem “MFI” un “kredītiestādes, uz ko attiecas rezervju prasības, ECB un NCB”, ja informācija ir pietiekami detalizēta un netiek ietekmēti posteņi nepunktotajos laukos. Turklāt atkarībā no katras valsts statistiskās informācijas vākšanas sistēmas un neierobežojot pilnīgu atbilstību MFI bilances definīcijām un klasifikācijas principiem, kas izklāstīti šajā regulā, kredītiestādes, uz kurām attiecas rezervju prasības, var sniegt datus, kas nepieciešami rezervju bāzes aprēķināšanai, izņemot datus par apgrozāmiem instrumentiem, saskaņā ar nākamo tabulu, ja vien netiek ietekmēti posteņi, kas I pielikuma 1. tabulā atzīmēti nepunktotajos laukos. |
| --- | --- |

3.

Pilna apjoma pārskatu sniedzēji var izvēlēties ziņot par posteni “MFI, kas nav kredītiestādes, uz ko attiecas obligātās rezerves, ECB un NCB”, nevis atsevišķi par posteņiem “MFI” un “kredītiestādes, uz ko attiecas rezervju prasības, ECB un NCB”, ja informācija ir pietiekami detalizēta un netiek ietekmēti posteņi nepunktotajos laukos. Turklāt atkarībā no katras valsts statistiskās informācijas vākšanas sistēmas un neierobežojot pilnīgu atbilstību MFI bilances definīcijām un klasifikācijas principiem, kas izklāstīti šajā regulā, kredītiestādes, uz kurām attiecas rezervju prasības, var sniegt datus, kas nepieciešami rezervju bāzes aprēķināšanai, izņemot datus par apgrozāmiem instrumentiem, saskaņā ar nākamo tabulu, ja vien netiek ietekmēti posteņi, kas I pielikuma 1. tabulā atzīmēti nepunktotajos laukos.

| 4. | Mazajām kredītiestādēm saskaņā ar turpmāk norādīto tabulu jāsniedz vismaz ceturkšņa dati, kas nepieciešami rezervju bāzes aprēķināšanai. |
| --- | --- |

4.

Mazajām kredītiestādēm saskaņā ar turpmāk norādīto tabulu jāsniedz vismaz ceturkšņa dati, kas nepieciešami rezervju bāzes aprēķināšanai.

| 5. | Sniedzot pārskatus saskaņā ar šo tabulu jāievēro stingra atbilstība I pielikuma 1. tabulai. |
| --- | --- |

5.

Sniedzot pārskatus saskaņā ar šo tabulu jāievēro stingra atbilstība I pielikuma 1. tabulai.

Image

2.   DAĻA

Īpašie noteikumi

1.   SADAĻA

Statistisko datu sniegšana pēc grupas kopsavilkuma principa tām kredītiestādēm, uz kurām attiecas ECB obligāto rezervju sistēma

| 1.1. | Ievērojot Regulas (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9) 11. pantā izklāstītos nosacījumus, ECB Valde var atļaut kredītiestādēm, uz kurām attiecas obligāto rezervju prasības, vienas dalībvalsts ietvaros sniegt grupas apkopotus statistiskos datus. Visas attiecīgās iestādes ir atsevišķi iekļautas ECB MFI sarakstā. |
| --- | --- |

1.1.

Ievērojot Regulas (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9) 11. pantā izklāstītos nosacījumus, ECB Valde var atļaut kredītiestādēm, uz kurām attiecas obligāto rezervju prasības, vienas dalībvalsts ietvaros sniegt grupas apkopotus statistiskos datus. Visas attiecīgās iestādes ir atsevišķi iekļautas ECB MFI sarakstā.

| 1.2. | Ja kredītiestādēm saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9) 10. pantu atļauts obligātās rezerves turēt ar starpnieka palīdzību un tās neveic šajā sadaļā minēto grupas pārskatu sniegšanu, attiecīgā NCB var ļaut starpniekam sniegt apkopotus statistiskos datus (kas nav pārskatu sniegšana par rezervju bāzi) kredītiestāžu vārdā. Visas attiecīgās iestādes ir atsevišķi iekļautas ECB MFI sarakstā. |
| --- | --- |

1.2.

Ja kredītiestādēm saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9) 10. pantu atļauts obligātās rezerves turēt ar starpnieka palīdzību un tās neveic šajā sadaļā minēto grupas pārskatu sniegšanu, attiecīgā NCB var ļaut starpniekam sniegt apkopotus statistiskos datus (kas nav pārskatu sniegšana par rezervju bāzi) kredītiestāžu vārdā. Visas attiecīgās iestādes ir atsevišķi iekļautas ECB MFI sarakstā.

| 1.3. | Ja kredītiestāžu grupa kopumā iekļaujas kategorijā “mazietekmīgās iestādes”, no tām tiek prasīts sagatavot tikai vienkāršotu pārskatu, kas noteikts mazajām iestādēm. Pretējā gadījumā pārskatu shēma, kas paredzēta pilna datu apjoma pārskatu sniedzējiem, piemērojama visai grupai kopumā. |
| --- | --- |

1.3.

Ja kredītiestāžu grupa kopumā iekļaujas kategorijā “mazietekmīgās iestādes”, no tām tiek prasīts sagatavot tikai vienkāršotu pārskatu, kas noteikts mazajām iestādēm. Pretējā gadījumā pārskatu shēma, kas paredzēta pilna datu apjoma pārskatu sniedzējiem, piemērojama visai grupai kopumā.

2.   SADAĻA

Rezervju prasības uzņēmumu apvienošanās gadījumos, kuros iesaistītas kredītiestādes

| 2.1. | Šajā pielikumā terminiem “apvienošanās”, “apvienojošās iestādes” un “pārņēmējiestāde” ir Regulas (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9) 1. pantā paredzētā nozīme. |
| --- | --- |

2.1.

Šajā pielikumā terminiem “apvienošanās”, “apvienojošās iestādes” un “pārņēmējiestāde” ir Regulas (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9) 1. pantā paredzētā nozīme.

| 2.2. | Izpildes periodā, kurā notiek apvienošanās, pārņēmējiestādes rezervju prasības tiek aprēķinātas un pildītas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9) 13. pantu. |
| --- | --- |

2.2.

Izpildes periodā, kurā notiek apvienošanās, pārņēmējiestādes rezervju prasības tiek aprēķinātas un pildītas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9) 13. pantu.

| 2.3. | Turpmākajos izpildes periodos pārņēmējiestādes rezervju prasības tiek aprēķinātas, pamatojoties uz rezervju bāzes un statistisko informāciju, ko sniedz saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti turpmākajā tabulā. Citos gadījumos piemēro parastos statistiskās informācijas sniegšanas un rezervju prasību aprēķināšanas noteikumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9) 3. pantu. |
| --- | --- |

2.3.

Turpmākajos izpildes periodos pārņēmējiestādes rezervju prasības tiek aprēķinātas, pamatojoties uz rezervju bāzes un statistisko informāciju, ko sniedz saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti turpmākajā tabulā. Citos gadījumos piemēro parastos statistiskās informācijas sniegšanas un rezervju prasību aprēķināšanas noteikumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9) 3. pantu.

| 2.4. | Neskarot pienākumus, kas noteikti iepriekšējos punktos, attiecīgā NCB var pilnvarot pārņēmējiestādi pildīt statistiskās informācijas sniegšanas pienākumus, izmantojot pagaidu procedūras, piemēram, katrai pārņēmējiestādei, kas apvienojas, izmantojot atsevišķas veidlapas vairākus periodus pēc apvienošanās. Šāda atkāpe no parastās pārskatu sniegšanas kārtības pieļaujama iespējami īsu laiku, kas nekādā gadījumā nedrīkst pārsniegt 6 mēnešus pēc apvienošanās. Šis izņēmums neierobežo pārņēmējiestādes uzdevumu pildīt pārskatu sniegšanas pienākumus saskaņā ar šo regulu un vajadzības gadījumā arī uzdevumu pārņemt apvienošanās procesā iesaistīto iestāžu pārskatu sniegšanas pienākumus saskaņā ar šo pielikumu.

  Tabula


  Īpašie noteikumi rezervju prasību aprēķināšanai kredītiestādēm, kas iesaistītas apvienošanā (1)









  Lietas numurs | Apvienošanās veids | Saistības, kas jāuzņemas |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Apvienošanās, kurā pilna apjoma pārskatu sniedzējs (pārņēmējiestāde) pārņem vienu vai vairākus pilna apjoma pārskatu sniedzējus (iestādes, kas apvienojas), notiek pēc attiecīgās NCB noteiktā termiņa statistiskās informācijas sniegšanai par iepriekšējo mēnesi | Sākot no izpildes perioda pēc apvienošanās, pārņēmējiestādes rezervju prasības aprēķina, pamatojoties uz rezervju bāzi, kurā apkopotas pārņēmējiestādes un iestādes, kas apvienojas. Ir jāapkopo tās rezervju bāzes, kuras būtu bijušas būtiskas šajā izpildes periodā, ja nebūtu notikusi apvienošanās. Piešķir tikai vienu vienreizēju samazinājumu. |
| 2. | Apvienošanās, kurā pilna apjoma pārskatu sniedzējs (pārņēmējiestāde) pārņem vienu vai vairākas mazietekmīgās iestādes un, iespējams, vienu vai vairākus pilna apjoma pārskatu sniedzējus (iestādes, kas apvienojas), notiek pēc attiecīgās NCB noteiktā termiņa statistiskās informācijas sniegšanai par iepriekšējo ceturksni | Sākot no izpildes perioda pēc apvienošanās, pārņēmējiestādes rezervju prasības aprēķina, pamatojoties uz rezervju bāzi, kurā apkopotas pārņēmējiestādes un iestādes, kas apvienojas. Ir jāapkopo tās rezervju bāzes, kuras būtu bijušas būtiskas šajā izpildes periodā, ja nebūtu notikusi apvienošanās. Piešķir tikai vienu vienreizēju samazinājumu. |
| 3. | Apvienošanās, kurā pilna apjoma pārskatu sniedzējs (pārņēmējiestāde) pārņem vienu vai vairākus pilna apjoma pārskatu sniedzējus (iestādes, kas apvienojas), notiek periodā starp mēneša beigām un attiecīgās NCB noteikto termiņu mēneša statistiskās informācijas sniegšanai par iepriekšējo mēnesi | Sākot no izpildes perioda pēc apvienošanās, pārņēmējiestādes rezervju prasības aprēķina, pamatojoties uz rezervju bāzi, kurā apkopotas pārņēmējiestādes un iestādes, kas apvienojas. Ir jāapkopo tās rezervju bāzes, kuras būtu bijušas būtiskas šajā izpildes periodā, ja nebūtu notikusi apvienošanās. Piešķir tikai vienu vienreizēju samazinājumu. Pārņēmējiestāde papildus pašas pārskatu sniegšanas pienākumam uzņemas statistiskās informācijas sniegšanas pienākumu par mēnesi pirms apvienošanās arī attiecībā uz iestādēm, kas apvienojas. |
| 4. | Apvienošanās, kurā pilna apjoma pārskatu sniedzējs (pārņēmējiestāde) pārņem vienu vai vairākas mazietekmīgās iestādes un, iespējams, vienu vai vairākus pilna apjoma pārskatu sniedzējus (iestādes, kas apvienojas), notiek periodā starp ceturkšņa beigām un termiņu, ko noteikusi attiecīgā NCB statistiskās informācijas sniegšanai par iepriekšējo ceturksni | Sākot no izpildes perioda pēc apvienošanās, pārņēmējiestādes rezervju prasības aprēķina, pamatojoties uz rezervju bāzi, kurā apkopotas pārņēmējiestādes un iestāžu, kas apvienojas, rezervju bāzes. Ir jāapkopo tās rezervju bāzes, kuras būtu bijušas būtiskas šajā izpildes periodā, ja nebūtu notikusi apvienošanās. Piešķir tikai vienu vienreizēju samazinājumu. Pārņēmējiestāde papildus pašas pārskatu sniegšanas pienākumam uzņemas attiecībā uz iestādēm, kas apvienojas, informācijas sniegšanas pienākumu par mēnesi vai ceturksni pirms apvienošanās atkarībā no iestādes. |
| 5. | Apvienošanās, kurā mazietekmīgā iestāde (pārņēmējiestāde) pārņem vienu vai vairākus pilna apjoma pārskatu sniedzējus un, iespējams, vienu vai vairākas mazietekmīgās iestādes (iestādes, kas apvienojas), notiek pēc attiecīgās NCB noteiktā termiņa statistiskās informācijas sniegšanai par iepriekšējo mēnesi | Piemēro to pašu procedūru, ko 1. gadījumā. |
| 6. | Apvienošanās, kurā pilna apjoma pārskatu sniedzējs (pārņēmējiestāde) pārņem vienu vai vairākas mazietekmīgās iestādes (iestādes, kas apvienojas), notiek pēc attiecīgās NCB noteiktā termiņa statistiskās informācijas sniegšanai par iepriekšējo ceturksni | Izpildes periodā pēc apvienošanās un līdz tam, kad pārņēmējiestāde pirmoreiz pēc apvienošanās ir sniegusi ceturkšņa datus saskaņā ar samazinātajām statistikaspārskatu sniegšanas prasībām, ko nosaka mazajām iestādēm, kā noteikts III pielikumā, pārņēmējiestādes rezervju prasības aprēķina, pamatojoties uz rezervju bāzi, kurā apkopotas pārņēmējiestādes un iestāžu, kas apvienojas, rezervju bāzes. Ir jāapkopo tās rezervju bāzes, kuras būtu bijušas būtiskas šajā izpildes periodā, ja nebūtu notikusi apvienošanās. Piešķir tikai vienu vienreizēju samazinājumu. |
| 7. | Apvienošanās, kurā mazietekmīgā iestāde (pārņēmējiestāde) pārņem vienu vai vairākas mazietekmīgās iestādes (iestādes, kas apvienojas), notiek pēc NCB noteiktā termiņa statistiskās informācijas sniegšanai par iepriekšējo ceturksni, un apvienošanās rezultātā mazietekmīgā iestāde kļūst par pilna apjoma pārskatu sniedzēju | Piemēro to pašu procedūru, ko 2. gadījumā. |
| 8. | Apvienošanās, kurā maietekmīgzā iestāde (pārņēmējiestāde) pārņem vienu vai vairākas mazietekmīgās iestādes (iestādes, kas apvienojas), notiek periodā starp ceturkšņa beigām un attiecīgās NCB noteikto termiņu statistiskās informācijas sniegšanai par iepriekšējo ceturksni | Izpildes periodā pēc apvienošanās un līdz tam, kad pārņēmējiestāde pirmoreiz pēc apvienošanās ir sniegusi ceturkšņa datus saskaņā ar samazinātajām statistikas pārskata sniegšanas prasībām, ko nosaka mazajām iestādēm, kā noteikts III pielikumā, pārņēmējiestādes rezervju prasības aprēķina, pamatojoties uz rezervju bāzi, kurā apkopotas pārņēmējiestādes un apvienojušos iestāžu rezervju bāzes. Ir jāapkopo tās rezervju bāzes, kuras būtu bijušas būtiskas šajā izpildes periodā, ja nebūtu notikusi apvienošanās. Piešķir tikai vienu vienreizēju samazinājumu. Pārņēmējiestāde papildus pašas pārskatu sniegšanas pienākumam uzņemas statistiskās informācijas sniegšanas pienākumu par ceturksni pirms apvienošanās arī attiecībā uz iestādēm, kas apvienojas. |
| 9. | Apvienošanās, kurā mazietekmīgā iestāde (pārņēmējiestāde) pārņem vienu vai vairākus pilna apjoma pārskatu sniedzējus un, iespējams, vienu vai vairākas mazietekmīgās iestādes (iestādes, kas apvienojas), notiek periodā starp mēneša beigām un attiecīgās NCB noteikto termiņu statistiskās informācijas sniegšanai par iepriekšējo mēnesi | Piemēro to pašu procedūru, ko 3. gadījumā. |
| 10. | Apvienošanās, kurā mazietekmīgā iestāde (pārņēmējiestāde) pārņem vienu vai vairākas mazietekmīgās iestādes (iestādes, kas apvienojas), notiek periodā starp ceturkšņa beigām un attiecīgās NCB noteikto termiņu statistiskās informācijas sniegšanai par iepriekšējo ceturksni, un apvienošanās rezultātā mazietekmīgā iestāde kļūst par pilna apjoma pārskatu sniedzēju | Piemēro to pašu procedūru, ko 4. gadījumā. |
| 11. | Apvienošanās, kurā pilna apjoma pārskatu sniedzēju (pārņēmējiestādi) izveido no pilna apjoma pārskatu sniedzējiem (iestādes, kas apvienojas), notiek periodā starp mēneša beigām un termiņu, ko noteikusi attiecīgā NCB mēneša statistiskās informācijas sniegšanai par iepriekšējo mēnesi | Sākot no izpildes perioda pēc apvienošanās, pārņēmējiestādes rezervju prasības aprēķina, pamatojoties uz rezervju bāzi, kurā apkopotas apvienoto iestāžu rezervju bāzes. Ir jāapkopo tās rezervju bāzes, kuras būtu bijušas būtiskas šajā izpildes periodā, ja nebūtu notikusi apvienošanās. Piešķir tikai vienu vienreizēju samazinājumu. Pārņēmējiestāde uzņemas iestāžu, kas apvienojas, statistiskās informācijas sniegšanas pienākumus par mēnesi pirms apvienošanās. |
| 12. | Apvienošanās, kurā pilna apjoma pārskatu sniedzēju (pārņēmējiestādi) izveido no vienas vai vairākām mazajām iestādēm un, iespējams, no viena vai vairākiem pilna apjoma pārskatu sniedzējiem (iestādēm, kas apvienojas), notiek periodā starp ceturkšņa beigām un termiņu, ko noteikusi attiecīgā NCB statistiskās informācijas sniegšanai par iepriekšējo ceturksni | Sākot no izpildes perioda pēc apvienošanās, pārņēmējiestādes rezervju prasības aprēķina, pamatojoties uz rezervju bāzi, kurā apkopotas apvienoto iestāžu rezervju bāzes. Ir jāapkopo tās rezervju bāzes, kuras būtu bijušas būtiskas šajā izpildes periodā, ja nebūtu notikusi apvienošanās. Piešķir tikai vienu vienreizēju samazinājumu. Pārņēmējiestāde uzņemas iestāžu, kas apvienojas, pārskatu sniegšanas pienākumus par datiem attiecībā uz mēnesi vai ceturksni pirms apvienošanās atkarībā no iestādes. |
| 13. | Apvienošanās, kurā mazietekmīgo iestādi (pārņēmējiestādi) izveido viena vai vairākas mazietekmīgās iestādes (iestādes, kas apvienojas), notiek laikā starp ceturkšņa beigām un attiecīgās NCB noteikto termiņu statistiskās informācijas sniegšanai par iepriekšējo ceturksni | Izpildes periodā pēc apvienošanās un līdz tam, kad pārņēmējiestāde pirmoreiz pēc apvienošanās ir sniegusi ceturkšņa datus saskaņā ar samazinātajām statistikas pārskata sniegšanas prasībām, ko nosaka mazajiem pārskatu sniedzējiem, kā noteikts šīs regulas III pielikumā, pārņēmējiestādes rezervju prasības aprēķina, pamatojoties uz rezervju bāzi, kurā apkopotas apvienojušos iestāžu rezervju bāzes. Ir jāapkopo tās rezervju bāzes, kuras būtu bijušas būtiskas šajā izpildes periodā, ja nebūtu notikusi apvienošanās. Piešķir tikai vienu vienreizēju samazinājumu. Pārņēmējiestāde uzņemas apvienoto iestāžu statistiskās informācijas sniegšanas pienākumus attiecībā uz ceturksni pirms apvienošanās. |

2.4.

Neskarot pienākumus, kas noteikti iepriekšējos punktos, attiecīgā NCB var pilnvarot pārņēmējiestādi pildīt statistiskās informācijas sniegšanas pienākumus, izmantojot pagaidu procedūras, piemēram, katrai pārņēmējiestādei, kas apvienojas, izmantojot atsevišķas veidlapas vairākus periodus pēc apvienošanās. Šāda atkāpe no parastās pārskatu sniegšanas kārtības pieļaujama iespējami īsu laiku, kas nekādā gadījumā nedrīkst pārsniegt 6 mēnešus pēc apvienošanās. Šis izņēmums neierobežo pārņēmējiestādes uzdevumu pildīt pārskatu sniegšanas pienākumus saskaņā ar šo regulu un vajadzības gadījumā arī uzdevumu pārņemt apvienošanās procesā iesaistīto iestāžu pārskatu sniegšanas pienākumus saskaņā ar šo pielikumu.

Tabula

Īpašie noteikumi rezervju prasību aprēķināšanai kredītiestādēm, kas iesaistītas apvienošanā (1)

Lietas numurs

Apvienošanās veids

Saistības, kas jāuzņemas

1.

Apvienošanās, kurā pilna apjoma pārskatu sniedzējs (pārņēmējiestāde) pārņem vienu vai vairākus pilna apjoma pārskatu sniedzējus (iestādes, kas apvienojas), notiek pēc attiecīgās NCB noteiktā termiņa statistiskās informācijas sniegšanai par iepriekšējo mēnesi

Sākot no izpildes perioda pēc apvienošanās, pārņēmējiestādes rezervju prasības aprēķina, pamatojoties uz rezervju bāzi, kurā apkopotas pārņēmējiestādes un iestādes, kas apvienojas. Ir jāapkopo tās rezervju bāzes, kuras būtu bijušas būtiskas šajā izpildes periodā, ja nebūtu notikusi apvienošanās. Piešķir tikai vienu vienreizēju samazinājumu.

2.

Apvienošanās, kurā pilna apjoma pārskatu sniedzējs (pārņēmējiestāde) pārņem vienu vai vairākas mazietekmīgās iestādes un, iespējams, vienu vai vairākus pilna apjoma pārskatu sniedzējus (iestādes, kas apvienojas), notiek pēc attiecīgās NCB noteiktā termiņa statistiskās informācijas sniegšanai par iepriekšējo ceturksni

Sākot no izpildes perioda pēc apvienošanās, pārņēmējiestādes rezervju prasības aprēķina, pamatojoties uz rezervju bāzi, kurā apkopotas pārņēmējiestādes un iestādes, kas apvienojas. Ir jāapkopo tās rezervju bāzes, kuras būtu bijušas būtiskas šajā izpildes periodā, ja nebūtu notikusi apvienošanās. Piešķir tikai vienu vienreizēju samazinājumu.

3.

Apvienošanās, kurā pilna apjoma pārskatu sniedzējs (pārņēmējiestāde) pārņem vienu vai vairākus pilna apjoma pārskatu sniedzējus (iestādes, kas apvienojas), notiek periodā starp mēneša beigām un attiecīgās NCB noteikto termiņu mēneša statistiskās informācijas sniegšanai par iepriekšējo mēnesi

Sākot no izpildes perioda pēc apvienošanās, pārņēmējiestādes rezervju prasības aprēķina, pamatojoties uz rezervju bāzi, kurā apkopotas pārņēmējiestādes un iestādes, kas apvienojas. Ir jāapkopo tās rezervju bāzes, kuras būtu bijušas būtiskas šajā izpildes periodā, ja nebūtu notikusi apvienošanās. Piešķir tikai vienu vienreizēju samazinājumu. Pārņēmējiestāde papildus pašas pārskatu sniegšanas pienākumam uzņemas statistiskās informācijas sniegšanas pienākumu par mēnesi pirms apvienošanās arī attiecībā uz iestādēm, kas apvienojas.

4.

Apvienošanās, kurā pilna apjoma pārskatu sniedzējs (pārņēmējiestāde) pārņem vienu vai vairākas mazietekmīgās iestādes un, iespējams, vienu vai vairākus pilna apjoma pārskatu sniedzējus (iestādes, kas apvienojas), notiek periodā starp ceturkšņa beigām un termiņu, ko noteikusi attiecīgā NCB statistiskās informācijas sniegšanai par iepriekšējo ceturksni

Sākot no izpildes perioda pēc apvienošanās, pārņēmējiestādes rezervju prasības aprēķina, pamatojoties uz rezervju bāzi, kurā apkopotas pārņēmējiestādes un iestāžu, kas apvienojas, rezervju bāzes. Ir jāapkopo tās rezervju bāzes, kuras būtu bijušas būtiskas šajā izpildes periodā, ja nebūtu notikusi apvienošanās. Piešķir tikai vienu vienreizēju samazinājumu. Pārņēmējiestāde papildus pašas pārskatu sniegšanas pienākumam uzņemas attiecībā uz iestādēm, kas apvienojas, informācijas sniegšanas pienākumu par mēnesi vai ceturksni pirms apvienošanās atkarībā no iestādes.

5.

Apvienošanās, kurā mazietekmīgā iestāde (pārņēmējiestāde) pārņem vienu vai vairākus pilna apjoma pārskatu sniedzējus un, iespējams, vienu vai vairākas mazietekmīgās iestādes (iestādes, kas apvienojas), notiek pēc attiecīgās NCB noteiktā termiņa statistiskās informācijas sniegšanai par iepriekšējo mēnesi

Piemēro to pašu procedūru, ko 1. gadījumā.

6.

Apvienošanās, kurā pilna apjoma pārskatu sniedzējs (pārņēmējiestāde) pārņem vienu vai vairākas mazietekmīgās iestādes (iestādes, kas apvienojas), notiek pēc attiecīgās NCB noteiktā termiņa statistiskās informācijas sniegšanai par iepriekšējo ceturksni

Izpildes periodā pēc apvienošanās un līdz tam, kad pārņēmējiestāde pirmoreiz pēc apvienošanās ir sniegusi ceturkšņa datus saskaņā ar samazinātajām statistikaspārskatu sniegšanas prasībām, ko nosaka mazajām iestādēm, kā noteikts III pielikumā, pārņēmējiestādes rezervju prasības aprēķina, pamatojoties uz rezervju bāzi, kurā apkopotas pārņēmējiestādes un iestāžu, kas apvienojas, rezervju bāzes. Ir jāapkopo tās rezervju bāzes, kuras būtu bijušas būtiskas šajā izpildes periodā, ja nebūtu notikusi apvienošanās. Piešķir tikai vienu vienreizēju samazinājumu.

7.

Apvienošanās, kurā mazietekmīgā iestāde (pārņēmējiestāde) pārņem vienu vai vairākas mazietekmīgās iestādes (iestādes, kas apvienojas), notiek pēc NCB noteiktā termiņa statistiskās informācijas sniegšanai par iepriekšējo ceturksni, un apvienošanās rezultātā mazietekmīgā iestāde kļūst par pilna apjoma pārskatu sniedzēju

Piemēro to pašu procedūru, ko 2. gadījumā.

8.

Apvienošanās, kurā maietekmīgzā iestāde (pārņēmējiestāde) pārņem vienu vai vairākas mazietekmīgās iestādes (iestādes, kas apvienojas), notiek periodā starp ceturkšņa beigām un attiecīgās NCB noteikto termiņu statistiskās informācijas sniegšanai par iepriekšējo ceturksni

Izpildes periodā pēc apvienošanās un līdz tam, kad pārņēmējiestāde pirmoreiz pēc apvienošanās ir sniegusi ceturkšņa datus saskaņā ar samazinātajām statistikas pārskata sniegšanas prasībām, ko nosaka mazajām iestādēm, kā noteikts III pielikumā, pārņēmējiestādes rezervju prasības aprēķina, pamatojoties uz rezervju bāzi, kurā apkopotas pārņēmējiestādes un apvienojušos iestāžu rezervju bāzes. Ir jāapkopo tās rezervju bāzes, kuras būtu bijušas būtiskas šajā izpildes periodā, ja nebūtu notikusi apvienošanās. Piešķir tikai vienu vienreizēju samazinājumu. Pārņēmējiestāde papildus pašas pārskatu sniegšanas pienākumam uzņemas statistiskās informācijas sniegšanas pienākumu par ceturksni pirms apvienošanās arī attiecībā uz iestādēm, kas apvienojas.

9.

Apvienošanās, kurā mazietekmīgā iestāde (pārņēmējiestāde) pārņem vienu vai vairākus pilna apjoma pārskatu sniedzējus un, iespējams, vienu vai vairākas mazietekmīgās iestādes (iestādes, kas apvienojas), notiek periodā starp mēneša beigām un attiecīgās NCB noteikto termiņu statistiskās informācijas sniegšanai par iepriekšējo mēnesi

Piemēro to pašu procedūru, ko 3. gadījumā.

10.

Apvienošanās, kurā mazietekmīgā iestāde (pārņēmējiestāde) pārņem vienu vai vairākas mazietekmīgās iestādes (iestādes, kas apvienojas), notiek periodā starp ceturkšņa beigām un attiecīgās NCB noteikto termiņu statistiskās informācijas sniegšanai par iepriekšējo ceturksni, un apvienošanās rezultātā mazietekmīgā iestāde kļūst par pilna apjoma pārskatu sniedzēju

Piemēro to pašu procedūru, ko 4. gadījumā.

11.

Apvienošanās, kurā pilna apjoma pārskatu sniedzēju (pārņēmējiestādi) izveido no pilna apjoma pārskatu sniedzējiem (iestādes, kas apvienojas), notiek periodā starp mēneša beigām un termiņu, ko noteikusi attiecīgā NCB mēneša statistiskās informācijas sniegšanai par iepriekšējo mēnesi

Sākot no izpildes perioda pēc apvienošanās, pārņēmējiestādes rezervju prasības aprēķina, pamatojoties uz rezervju bāzi, kurā apkopotas apvienoto iestāžu rezervju bāzes. Ir jāapkopo tās rezervju bāzes, kuras būtu bijušas būtiskas šajā izpildes periodā, ja nebūtu notikusi apvienošanās. Piešķir tikai vienu vienreizēju samazinājumu. Pārņēmējiestāde uzņemas iestāžu, kas apvienojas, statistiskās informācijas sniegšanas pienākumus par mēnesi pirms apvienošanās.

12.

Apvienošanās, kurā pilna apjoma pārskatu sniedzēju (pārņēmējiestādi) izveido no vienas vai vairākām mazajām iestādēm un, iespējams, no viena vai vairākiem pilna apjoma pārskatu sniedzējiem (iestādēm, kas apvienojas), notiek periodā starp ceturkšņa beigām un termiņu, ko noteikusi attiecīgā NCB statistiskās informācijas sniegšanai par iepriekšējo ceturksni

Sākot no izpildes perioda pēc apvienošanās, pārņēmējiestādes rezervju prasības aprēķina, pamatojoties uz rezervju bāzi, kurā apkopotas apvienoto iestāžu rezervju bāzes. Ir jāapkopo tās rezervju bāzes, kuras būtu bijušas būtiskas šajā izpildes periodā, ja nebūtu notikusi apvienošanās. Piešķir tikai vienu vienreizēju samazinājumu. Pārņēmējiestāde uzņemas iestāžu, kas apvienojas, pārskatu sniegšanas pienākumus par datiem attiecībā uz mēnesi vai ceturksni pirms apvienošanās atkarībā no iestādes.

13.

Apvienošanās, kurā mazietekmīgo iestādi (pārņēmējiestādi) izveido viena vai vairākas mazietekmīgās iestādes (iestādes, kas apvienojas), notiek laikā starp ceturkšņa beigām un attiecīgās NCB noteikto termiņu statistiskās informācijas sniegšanai par iepriekšējo ceturksni

Izpildes periodā pēc apvienošanās un līdz tam, kad pārņēmējiestāde pirmoreiz pēc apvienošanās ir sniegusi ceturkšņa datus saskaņā ar samazinātajām statistikas pārskata sniegšanas prasībām, ko nosaka mazajiem pārskatu sniedzējiem, kā noteikts šīs regulas III pielikumā, pārņēmējiestādes rezervju prasības aprēķina, pamatojoties uz rezervju bāzi, kurā apkopotas apvienojušos iestāžu rezervju bāzes. Ir jāapkopo tās rezervju bāzes, kuras būtu bijušas būtiskas šajā izpildes periodā, ja nebūtu notikusi apvienošanās. Piešķir tikai vienu vienreizēju samazinājumu. Pārņēmējiestāde uzņemas apvienoto iestāžu statistiskās informācijas sniegšanas pienākumus attiecībā uz ceturksni pirms apvienošanās.

---

(1)  Šajā tabulā apkopota sīka informācija par sarežģītākām procedūrām, ko piemēro īpašos gadījumos. Citos gadījumos piemēro parastos statistiskās informācijas sniegšanas un rezervju prasību aprēķināšanas noteikumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9) 3. pantu.

---

IV PIELIKUMS

FAKTISKO PĀRSKATU SNIEDZĒJU GRUPAS PIEMĒROTIE OBLIGĀTIE STANDARTI

Pārskatu sniedzējiem jāievēro šādi obligātie standarti, lai atbilstu Eiropas Centrālās bankas (ECB) statistikas pārskatu sniegšanas prasībām.

| 1. | Datu nosūtīšanas obligātie standarti:






  a) | Pārskatu sniegšana nacionālajām centrālajām bankām ir savlaicīga un attiecīgās NCB noteiktajos termiņos; |
| --- | --- | --- |

1.

Datu nosūtīšanas obligātie standarti:

a)

Pārskatu sniegšana nacionālajām centrālajām bankām ir savlaicīga un attiecīgās NCB noteiktajos termiņos;

| b) | statistikas pārskati ir noformēti tādā veidā un formātā, kādu nosaka attiecīgās NCB pārskatu sniegšanas tehniskās prasības; |
| --- | --- |

b)

statistikas pārskati ir noformēti tādā veidā un formātā, kādu nosaka attiecīgās NCB pārskatu sniegšanas tehniskās prasības;

| c) | jānorāda attiecīgajai NCB pārskatu sniedzēja iestādes kontaktpersona(-as); |
| --- | --- |

c)

jānorāda attiecīgajai NCB pārskatu sniedzēja iestādes kontaktpersona(-as);

| d) | tiek ievērotas tehniskās specifikācijas datu nosūtīšanai uz attiecīgo NCB. |
| --- | --- |

d)

tiek ievērotas tehniskās specifikācijas datu nosūtīšanai uz attiecīgo NCB.

| 2. | Precizitātes obligātie standarti:






  a) | statistiskajai informācijai jābūt pareizai: jāievēro visi lineārie ierobežojumi (piemēram, aktīviem un pasīviem jābūt līdzsvarā, apakšsummām kopā jāsakrīt ar kopsummu), un datiem jāsaskan visos intervālos; |
| --- | --- | --- |

2.

Precizitātes obligātie standarti:

a)

statistiskajai informācijai jābūt pareizai: jāievēro visi lineārie ierobežojumi (piemēram, aktīviem un pasīviem jābūt līdzsvarā, apakšsummām kopā jāsakrīt ar kopsummu), un datiem jāsaskan visos intervālos;

| b) | pārskatu sniedzējiem jābūt gataviem sniegt informāciju par tendencēm, uz ko norāda iesniegtie dati; |
| --- | --- |

b)

pārskatu sniedzējiem jābūt gataviem sniegt informāciju par tendencēm, uz ko norāda iesniegtie dati;

| c) | statistiskajai informācijai jābūt pilnīgai, un tajā nedrīkst pieļaut ilgstošus un strukturālus izlaidumus; datu izlaidumiem jābūt apzinātiem, paskaidrotiem attiecīgajai NCB un vajadzības gadījumā pēc iespējas ātrāk novērstiem; |
| --- | --- |

c)

statistiskajai informācijai jābūt pilnīgai, un tajā nedrīkst pieļaut ilgstošus un strukturālus izlaidumus; datu izlaidumiem jābūt apzinātiem, paskaidrotiem attiecīgajai NCB un vajadzības gadījumā pēc iespējas ātrāk novērstiem;

| d) | pārskatu sniedzējiem jāievēro attiecīgās NCB noteiktā dimensiju, noapaļošanas un decimāldaļu izteikšanas kārtība datu tehniskajai nosūtīšanai. |
| --- | --- |

d)

pārskatu sniedzējiem jāievēro attiecīgās NCB noteiktā dimensiju, noapaļošanas un decimāldaļu izteikšanas kārtība datu tehniskajai nosūtīšanai.

| 3. | Konceptuālās atbilstības obligātie standarti:






  a) | statistiskā informācija atbilst šajā regulā ietvertajām definīcijām un klasifikācijai; |
| --- | --- | --- |

3.

Konceptuālās atbilstības obligātie standarti:

a)

statistiskā informācija atbilst šajā regulā ietvertajām definīcijām un klasifikācijai;

| b) | ja ir izdarītas atkāpes no šīm definīcijām un klasifikācijas, pārskatu sniedzēji regulāri uzrauga un kvantitatīvi atspoguļo atšķirību starp lietoto metodi un metodi, kas noteikta šajā regulā; |
| --- | --- |

b)

ja ir izdarītas atkāpes no šīm definīcijām un klasifikācijas, pārskatu sniedzēji regulāri uzrauga un kvantitatīvi atspoguļo atšķirību starp lietoto metodi un metodi, kas noteikta šajā regulā;

| c) | pārskatu sniedzējiem jāspēj paskaidrot atšķirības starp iesniegtajiem datiem salīdzinājumā ar iepriekšējo periodu skaitļiem. |
| --- | --- |

c)

pārskatu sniedzējiem jāspēj paskaidrot atšķirības starp iesniegtajiem datiem salīdzinājumā ar iepriekšējo periodu skaitļiem.

| 4. | Labojumu obligātie standarti:
  Jāievēro ECB un attiecīgās NCB noteiktā labojumu politika un procedūras. Labojumiem, kas veikti, atkāpjoties no parastās labojumu kārtības, jāsniedz paskaidrojuma piezīmes. |
| --- | --- |

4.

Labojumu obligātie standarti:

Jāievēro ECB un attiecīgās NCB noteiktā labojumu politika un procedūras. Labojumiem, kas veikti, atkāpjoties no parastās labojumu kārtības, jāsniedz paskaidrojuma piezīmes.

---

V PIELIKUMS

ATCELTĀ REGULA UN TĀS GROZĪJUMI

| | Regula (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32)
  (OV L 15, 20.1.2009., 14. lpp.). |
| --- | --- |

Regula (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32)

(OV L 15, 20.1.2009., 14. lpp.).

| | Regula (ES) Nr. 883/2011
  (OV L 228, 3.9.2011., 13. lpp.). |
| --- | --- |

Regula (ES) Nr. 883/2011

(OV L 228, 3.9.2011., 13. lpp.).

---

VI PIELIKUMS

ATBILSTĪBAS TABULA

| Regula (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) | Šī regula |
| --- | --- |
| 1.a pants | 2. pants |
| 2. pants | 3. pants |
| 3. pants | 4. pants |
| 4. pants | 5. pants |
| 5. pants | 6. pants |
| 6. pants | 7. pants |
| 7. pants | 8. pants |
| 8. pants | 9. pants |
| 9. pants | 10. pants |
| 10. pants | 11. pants |
| 11. pants | 12. pants |
| 12. pants | 13. pants |
| 13. pants | 14. pants |
| 14. pants | 15. pants |
| 15. pants | 16. pants |
| I pielikums, 2. daļa, 5.2.a sadaļa | I pielikums, 2. daļa, 5.3. sadaļa |
| I pielikums, 2. daļa, 5.2.b sadaļa | I pielikums, 2. daļa, 5.4. sadaļa |
| I pielikums, 2. daļa, 5.3. sadaļa | I pielikums, 2. daļa, 5.5. sadaļa |
| I pielikums, 2. daļa, 5.4. sadaļa | I pielikums, 2. daļa, 5.6. sadaļa |
| I pielikums, 2. daļa, 5.5. sadaļa | I pielikums, 2. daļa, 5.7. sadaļa |
| — | I pielikums, 3. daļa, 4. sadaļa |
| I pielikums, 3. daļa, 4. sadaļa | I pielikums, 3. daļa, 5. sadaļa |
| I pielikums, 3. daļa, 5. sadaļa | I pielikums, 3. daļa, 6. sadaļa |
| I pielikums, 3. daļa, 6. sadaļa | I pielikums, 3. daļa, 7. sadaļa |
| I pielikums, 4. daļa | — |
| I pielikums, 5. daļa | I pielikums, 4. daļa |
| I pielikums, 6. daļa | I pielikums, 7. daļa |
| I pielikums, 8. daļa | I pielikums, 5. daļa |
| I pielikums, 6. daļa | I pielikums, 7. daļa |

Regula (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32)

Šī regula

1.a pants

2. pants

2. pants

3. pants

3. pants

4. pants

4. pants

5. pants

5. pants

6. pants

6. pants

7. pants

7. pants

8. pants

8. pants

9. pants

9. pants

10. pants

10. pants

11. pants

11. pants

12. pants

12. pants

13. pants

13. pants

14. pants

14. pants

15. pants

15. pants

16. pants

I pielikums, 2. daļa, 5.2.a sadaļa

I pielikums, 2. daļa, 5.3. sadaļa

I pielikums, 2. daļa, 5.2.b sadaļa

I pielikums, 2. daļa, 5.4. sadaļa

I pielikums, 2. daļa, 5.3. sadaļa

I pielikums, 2. daļa, 5.5. sadaļa

I pielikums, 2. daļa, 5.4. sadaļa

I pielikums, 2. daļa, 5.6. sadaļa

I pielikums, 2. daļa, 5.5. sadaļa

I pielikums, 2. daļa, 5.7. sadaļa

—

I pielikums, 3. daļa, 4. sadaļa

I pielikums, 3. daļa, 4. sadaļa

I pielikums, 3. daļa, 5. sadaļa

I pielikums, 3. daļa, 5. sadaļa

I pielikums, 3. daļa, 6. sadaļa

I pielikums, 3. daļa, 6. sadaļa

I pielikums, 3. daļa, 7. sadaļa

I pielikums, 4. daļa

—

I pielikums, 5. daļa

I pielikums, 4. daļa

I pielikums, 6. daļa

I pielikums, 7. daļa

I pielikums, 8. daļa

I pielikums, 5. daļa

I pielikums, 6. daļa

I pielikums, 7. daļa

---

| 7.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 297/51 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 297/51

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS REGULA

(2013. gada 24. septembris)

par monetāro finanšu iestāžu piemēroto procentu likmju statistiku (pārstrādāta versija)

(ECB/2013/34)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 5. pantu,

ņemot vērā Padomes 1998. gada 23. novembra Regulu (EK) Nr. 2533/98 par statistikas informācijas vākšanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (1), un jo īpaši tās 5. panta 1. punktu un 6. panta 4. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Centrālās bankas 2001. gada 20. decembra Regula (ES) Nr. 63/2001 par statistiku attiecībā uz procentu likmēm, ko monetārās finanšu iestādes piemēro mājsaimniecību un nefinanšu sabiedrību noguldījumiem un kredītiem (ECB/2001/18) (2), ir būtiski grozīta. Tā kā tā skaidrības nolūkā jāpārstrādā, jo tajā jāveic vēl citi grozījumi, jo īpaši ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. maija Regulu (ES) Nr. 549/2013 par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Eiropas Savienībā (3). |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Centrālās bankas 2001. gada 20. decembra Regula (ES) Nr. 63/2001 par statistiku attiecībā uz procentu likmēm, ko monetārās finanšu iestādes piemēro mājsaimniecību un nefinanšu sabiedrību noguldījumiem un kredītiem (ECB/2001/18) (2), ir būtiski grozīta. Tā kā tā skaidrības nolūkā jāpārstrādā, jo tajā jāveic vēl citi grozījumi, jo īpaši ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. maija Regulu (ES) Nr. 549/2013 par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Eiropas Savienībā (3).

| (2) | Lai Eiropas Centrālo banku sistēma (ECBS) varētu veikt savus uzdevumus, ir vajadzīgi statistikas dati par procentu likmēm, ko monetārās finanšu iestādes (MFI), izņemot centrālās bankas un naudas tirgus fondus (NTF), piemēro mājsaimniecību un nefinanšu sabiedrību noguldījumiem un kredītiem, un šo statistikas datu galvenais mērķis ir sniegt Eiropas Centrālajai bankai (ECB) visaptverošu, sīki izstrādātu un saskaņotu statistikas ainu par šo iestāžu piemēroto procentu likmju līmeni un izmaiņām laika gaitā. Šīs procentu likmes ir oficiālo procentu likmju izmaiņu noteiktās monetārās politikas īstenošanas mehānisma noslēdzošais posms, un tāpēc tās ir priekšnosacījums ticamai monetārās attīstības analīzei tajā dalībvalstīs, kuru valūta ir euro (tālāk tekstā – “euro zonas dalībvalstis”). Tajā pašā laikā ECBS ir vajadzīga informācija par procentu likmju attīstību, lai kompetentajām iestādēm palīdzētu īstenot līdzsvarotu politiku attiecībā uz kredītiestāžu konsultatīvo uzraudzību un finanšu sistēmas stabilitāti. |
| --- | --- |

(2)

Lai Eiropas Centrālo banku sistēma (ECBS) varētu veikt savus uzdevumus, ir vajadzīgi statistikas dati par procentu likmēm, ko monetārās finanšu iestādes (MFI), izņemot centrālās bankas un naudas tirgus fondus (NTF), piemēro mājsaimniecību un nefinanšu sabiedrību noguldījumiem un kredītiem, un šo statistikas datu galvenais mērķis ir sniegt Eiropas Centrālajai bankai (ECB) visaptverošu, sīki izstrādātu un saskaņotu statistikas ainu par šo iestāžu piemēroto procentu likmju līmeni un izmaiņām laika gaitā. Šīs procentu likmes ir oficiālo procentu likmju izmaiņu noteiktās monetārās politikas īstenošanas mehānisma noslēdzošais posms, un tāpēc tās ir priekšnosacījums ticamai monetārās attīstības analīzei tajā dalībvalstīs, kuru valūta ir euro (tālāk tekstā – “euro zonas dalībvalstis”). Tajā pašā laikā ECBS ir vajadzīga informācija par procentu likmju attīstību, lai kompetentajām iestādēm palīdzētu īstenot līdzsvarotu politiku attiecībā uz kredītiestāžu konsultatīvo uzraudzību un finanšu sistēmas stabilitāti.

| (3) | Saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību un noteikumiem, kas izklāstīti Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtos (“ECSB Statūti”), ECB jānosaka regulējums, ciktāl tas vajadzīgs ECBS uzdevumu īstenošanai, kā paredzēts ECBS Statūtos un, atsevišķos gadījumos, noteikumos, ko pieņēmusi Padome atbilstoši Līguma par Eiropas Savienības darbību 129. panta 4. punktam. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību un noteikumiem, kas izklāstīti Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtos (“ECSB Statūti”), ECB jānosaka regulējums, ciktāl tas vajadzīgs ECBS uzdevumu īstenošanai, kā paredzēts ECBS Statūtos un, atsevišķos gadījumos, noteikumos, ko pieņēmusi Padome atbilstoši Līguma par Eiropas Savienības darbību 129. panta 4. punktam.

| (4) | ECBS Statūtu 5.1. pantā ir noteikts, ka ECB ar nacionālo centrālo banku (NCB) atbalstu ECBS uzdevumu veikšanai vāc vajadzīgo statistisko informāciju vai nu no kompetentām nacionālām iestādēm, vai arī tieši no uzņēmējiem. ECBS Statūtu 5.2. pantā ir paredzēts, ka NCB, ciktāl iespējams, ir jāveic 5.1. pantā aprakstītie uzdevumi. |
| --- | --- |

(4)

ECBS Statūtu 5.1. pantā ir noteikts, ka ECB ar nacionālo centrālo banku (NCB) atbalstu ECBS uzdevumu veikšanai vāc vajadzīgo statistisko informāciju vai nu no kompetentām nacionālām iestādēm, vai arī tieši no uzņēmējiem. ECBS Statūtu 5.2. pantā ir paredzēts, ka NCB, ciktāl iespējams, ir jāveic 5.1. pantā aprakstītie uzdevumi.

| (5) | Var būt nepieciešams, tostarp ar pārskatu sniegšanu saistītā noslogojuma samazināšanai, ka ECB statistikas prasību izpildei vajadzīgo statistikas informāciju NCB no faktiskajiem pārskatu sniedzējiem vāc plašākā statistikas pārskatu sistēmā, ko NCB, atbilstīgi pašu atbildībai, izstrādā saskaņā ar Kopienas vai attiecīgās valsts tiesību aktiem vai iedibināto praksi un ko izmanto citiem statistikas mērķiem ar noteikumu, ka netiek apdraudēta ECB statistikas prasību izpilde. Lai veicinātu pārskatāmību, šādos gadījumos pārskata sniedzēji jāinformē par to dati tiek vākti citiem statistiskajiem mērķiem. Noteiktos gadījumos ECB savu prasību izpildei var izmantot statistisko informāciju, kas savākta šādiem citiem mērķiem. |
| --- | --- |

(5)

Var būt nepieciešams, tostarp ar pārskatu sniegšanu saistītā noslogojuma samazināšanai, ka ECB statistikas prasību izpildei vajadzīgo statistikas informāciju NCB no faktiskajiem pārskatu sniedzējiem vāc plašākā statistikas pārskatu sistēmā, ko NCB, atbilstīgi pašu atbildībai, izstrādā saskaņā ar Kopienas vai attiecīgās valsts tiesību aktiem vai iedibināto praksi un ko izmanto citiem statistikas mērķiem ar noteikumu, ka netiek apdraudēta ECB statistikas prasību izpilde. Lai veicinātu pārskatāmību, šādos gadījumos pārskata sniedzēji jāinformē par to dati tiek vākti citiem statistiskajiem mērķiem. Noteiktos gadījumos ECB savu prasību izpildei var izmantot statistisko informāciju, kas savākta šādiem citiem mērķiem.

| (6) | Kopš Regulas (EK) Nr. 63/2002 (ECB/2001/18) vērojami vairāki uzlabojumi pārskatu sniegšanas shēmā attiecībā uz procentu likmēm, ko piemēro mājsaimniecību un nefinanšu sabiedrību kredītiem, un attiecībā uz metodēm, ar ko atlasa faktiskos pārskatu sniedzējus, un šie uzlabojumi jāņem vērā atlases norādījumos un statistikas pārskatu iesniegšanas prasībās. |
| --- | --- |

(6)

Kopš Regulas (EK) Nr. 63/2002 (ECB/2001/18) vērojami vairāki uzlabojumi pārskatu sniegšanas shēmā attiecībā uz procentu likmēm, ko piemēro mājsaimniecību un nefinanšu sabiedrību kredītiem, un attiecībā uz metodēm, ar ko atlasa faktiskos pārskatu sniedzējus, un šie uzlabojumi jāņem vērā atlases norādījumos un statistikas pārskatu iesniegšanas prasībās.

| (7) | Tāpat jādod iespēja ECB sniegt analītisku un statistisku atbalstu Eiropas Sistēmisko risku kolēģijai saskaņā ar Padomes 2010. gada 17. novembra Regulu (ES) Nr. 1096/2010, ar kuru Eiropas Centrālajai bankai piešķir konkrētus uzdevumus saistībā ar Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas darbību (4). |
| --- | --- |

(7)

Tāpat jādod iespēja ECB sniegt analītisku un statistisku atbalstu Eiropas Sistēmisko risku kolēģijai saskaņā ar Padomes 2010. gada 17. novembra Regulu (ES) Nr. 1096/2010, ar kuru Eiropas Centrālajai bankai piešķir konkrētus uzdevumus saistībā ar Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas darbību (4).

| (8) | Regulas (EK) Nr. 2533/98 3. pantā noteikts, ka ECB pārskatu sniedzēju ietvaros sīkāk norāda faktiskos pārskatu sniedzējus un minimizē pienākumu ziņot. Ņemot vērā MFI sektora īpatnības katrā euro zonas dalībvalstī, galīgo lēmumu par faktisko pārskatu sniedzēju atlases metodi pieņem NCB. Mērķis ir samazināt ar pārskatu sniegšanu saistīto noslogojumu, tajā pašā laikā nodrošinot augstas kvalitātes statistikas datus. Statūtu 5.1. pantā paredzēts, ka ECB var pieņemt noteikumus, lai definētu statistikas pārskatu sniegšanas pienākumus un attiecinātu tos uz faktiskajiem pārskatu sniedzējiem euro zonas dalībvalstīs. Statūtu 6.4. pantā noteikts, ka ECB var pieņemt noteikumus, sīkāk norādot nosacījumus, ar kādiem var īstenot tiesības pārbaudīt vai piespiedu kārtā vākt statistikas informāciju. |
| --- | --- |

(8)

Regulas (EK) Nr. 2533/98 3. pantā noteikts, ka ECB pārskatu sniedzēju ietvaros sīkāk norāda faktiskos pārskatu sniedzējus un minimizē pienākumu ziņot. Ņemot vērā MFI sektora īpatnības katrā euro zonas dalībvalstī, galīgo lēmumu par faktisko pārskatu sniedzēju atlases metodi pieņem NCB. Mērķis ir samazināt ar pārskatu sniegšanu saistīto noslogojumu, tajā pašā laikā nodrošinot augstas kvalitātes statistikas datus. Statūtu 5.1. pantā paredzēts, ka ECB var pieņemt noteikumus, lai definētu statistikas pārskatu sniegšanas pienākumus un attiecinātu tos uz faktiskajiem pārskatu sniedzējiem euro zonas dalībvalstīs. Statūtu 6.4. pantā noteikts, ka ECB var pieņemt noteikumus, sīkāk norādot nosacījumus, ar kādiem var īstenot tiesības pārbaudīt vai piespiedu kārtā vākt statistikas informāciju.

| (9) | Regulas (EK) Nr. 2533/98 4. pantā dalībvalstīm ir paredzēts pienākums pašām organizēt statistikas jomu un pilnībā sadarboties ar ECBS, lai nodrošinātu to pienākumu izpildi saskaņā ar ECBS Statūtu 5. pantu. |
| --- | --- |

(9)

Regulas (EK) Nr. 2533/98 4. pantā dalībvalstīm ir paredzēts pienākums pašām organizēt statistikas jomu un pilnībā sadarboties ar ECBS, lai nodrošinātu to pienākumu izpildi saskaņā ar ECBS Statūtu 5. pantu.

| (10) | Kamēr tiek uzskatīts, ka saskaņā ar Statūtu 34.1. pantu pieņemtie ECB noteikumi nepiešķir nekādas tiesības un neuzliek nekādus pienākumus dalībvalstīm, kuru valūta nav euro (tālāk tekstā – “euro zonas dalībvalstis”), Statūtu 5. pantu piemēro gan tām valstīm, kuras ir, gan tām, kuras nav euro zonas dalībvalstis. Regulas (EK) Nr. 2533/98 17. apsvērumā minēts, ka ECBS Statūtu 5. pants, kā arī Līguma par Eiropas Savienību 4. panta 3. punkts nosaka ārpus euro zonas esošo dalībvalstu pienākumu izstrādāt un īstenot valstī visus pasākumus, ko tās uzskata par lietderīgiem, lai veiktu ECB statistikas pārskatu sniegšanas prasību izpildei nepieciešamo statistiskās informācijas sniegšanu un lai savlaicīgi sagatavotu šīs valsts statistikas jomu valsts pievienošanai euro zonai. |
| --- | --- |

(10)

Kamēr tiek uzskatīts, ka saskaņā ar Statūtu 34.1. pantu pieņemtie ECB noteikumi nepiešķir nekādas tiesības un neuzliek nekādus pienākumus dalībvalstīm, kuru valūta nav euro (tālāk tekstā – “euro zonas dalībvalstis”), Statūtu 5. pantu piemēro gan tām valstīm, kuras ir, gan tām, kuras nav euro zonas dalībvalstis. Regulas (EK) Nr. 2533/98 17. apsvērumā minēts, ka ECBS Statūtu 5. pants, kā arī Līguma par Eiropas Savienību 4. panta 3. punkts nosaka ārpus euro zonas esošo dalībvalstu pienākumu izstrādāt un īstenot valstī visus pasākumus, ko tās uzskata par lietderīgiem, lai veiktu ECB statistikas pārskatu sniegšanas prasību izpildei nepieciešamo statistiskās informācijas sniegšanu un lai savlaicīgi sagatavotu šīs valsts statistikas jomu valsts pievienošanai euro zonai.

| (11) | Jāpiemēro Regulas (EK) Nr. 2533/98 8. pantā noteiktie konfidenciālas statistiskās informācijas aizsardzības un izmantošanas standarti. |
| --- | --- |

(11)

Jāpiemēro Regulas (EK) Nr. 2533/98 8. pantā noteiktie konfidenciālas statistiskās informācijas aizsardzības un izmantošanas standarti.

| (12) | Regulas (EK) Nr. 2533/98 7. panta 1. punkts nosaka, ka ECB ir tiesības noteikt sankcijas pārskatu sniedzējiem, kas nepilda ECB regulās vai lēmumos noteiktās statistikas pārskatu sniegšanas prasības, |
| --- | --- |

(12)

Regulas (EK) Nr. 2533/98 7. panta 1. punkts nosaka, ka ECB ir tiesības noteikt sankcijas pārskatu sniedzējiem, kas nepilda ECB regulās vai lēmumos noteiktās statistikas pārskatu sniegšanas prasības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Definīcijas

Šajā regulā:

| 1) | terminiem “pārskatu sniedzēji” un “rezidents” ir tā pati nozīme, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 2533/98 1. pantā; |
| --- | --- |

1)

terminiem “pārskatu sniedzēji” un “rezidents” ir tā pati nozīme, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 2533/98 1. pantā;

| 2) | “mājsaimniecības” ir mājsaimniecības un mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas (S.14. un S.15 kopā), kā to nosaka pārskatītā Eiropas kontu sistēma (tālāk tekstā – “EKS 2010”) saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 549/2013. |
| --- | --- |

2)

“mājsaimniecības” ir mājsaimniecības un mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas (S.14. un S.15 kopā), kā to nosaka pārskatītā Eiropas kontu sistēma (tālāk tekstā – “EKS 2010”) saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 549/2013.

| 3) | “nefinanšu sabiedrības” ir nefinanšu sabiedrības (S.11), kā to nosaka EKS 2010; |
| --- | --- |

3)

“nefinanšu sabiedrības” ir nefinanšu sabiedrības (S.11), kā to nosaka EKS 2010;

| 4) | “monetārajām finanšu iestādēm” (MFI) ir tā pati nozīme, kas noteikta Eiropas Centrālās bankas 2013. gada 24. septembra Regulas 1071(ES) Nr. /2013 par monetāro finanšu iestāžu sektora bilanci (ECB/2013/33) (5) 1. pantā; |
| --- | --- |

4)

“monetārajām finanšu iestādēm” (MFI) ir tā pati nozīme, kas noteikta Eiropas Centrālās bankas 2013. gada 24. septembra Regulas 1071(ES) Nr. /2013 par monetāro finanšu iestāžu sektora bilanci (ECB/2013/33) (5) 1. pantā;

| 5) | “MFI procentu likmju statistika” ir statistika, kas attiecas uz procentu likmēm, ko rezidentu MFI, izņemot centrālās bankas un NTF, piemēro to mājsaimniecību un nefinanšu sabiedrību noguldījumiem un kredītiem euro valūtā, kas atrodas euro zonas dalībvalstīs; “MFI procentu likmju statistika” ietver noguldījumu un kredītu jaunos darījumus euro valūtā, kā arī pārskatīto kredītu jauno darījumu apjomus; |
| --- | --- |

5)

“MFI procentu likmju statistika” ir statistika, kas attiecas uz procentu likmēm, ko rezidentu MFI, izņemot centrālās bankas un NTF, piemēro to mājsaimniecību un nefinanšu sabiedrību noguldījumiem un kredītiem euro valūtā, kas atrodas euro zonas dalībvalstīs; “MFI procentu likmju statistika” ietver noguldījumu un kredītu jaunos darījumus euro valūtā, kā arī pārskatīto kredītu jauno darījumu apjomus;

| 6) | “naudas tirgus fondiem” (NTF) ir tā pati nozīme, kas noteikta Eiropas Centrālās bankas Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2008/32) (6) 1. pantā; |
| --- | --- |

6)

“naudas tirgus fondiem” (NTF) ir tā pati nozīme, kas noteikta Eiropas Centrālās bankas Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2008/32) (6) 1. pantā;

| 7) | “atsauces pārskatu sniedzēji” ir rezidentu MFI, izņemot centrālās bankas un NTF, kas pieņem noguldījumus euro valūtā un/vai piešķir kredītus euro valūtā mājsaimniecībām un/vai nefinanšu sabiedrībām, kuras atrodas euro zonas dalībvalstīs; |
| --- | --- |

7)

“atsauces pārskatu sniedzēji” ir rezidentu MFI, izņemot centrālās bankas un NTF, kas pieņem noguldījumus euro valūtā un/vai piešķir kredītus euro valūtā mājsaimniecībām un/vai nefinanšu sabiedrībām, kuras atrodas euro zonas dalībvalstīs;

| 8) | “mazietekmīga iestāde” ir maza MFI, izņemot centrālo banku vai NTF, kam piešķirts atbrīvojums saskaņā ar 4. pantu. |
| --- | --- |

8)

“mazietekmīga iestāde” ir maza MFI, izņemot centrālo banku vai NTF, kam piešķirts atbrīvojums saskaņā ar 4. pantu.

2. pants

Faktiskie pārskatu sniedzēji

1.   Faktiskie pārskatu sniedzēji ir rezidentu MFI, izņemot centrālās bankas vai NTF, ko NCB izvēlas no atsauces pārskatu sniedzējiem. NCB nosaka faktiskos pārskatu sniedzējus, izvēloties visu kopu vai izlasi no tās.

2.   Ja NCB izvēlas izlasi, tā stratificē atsauces pārskatu sniedzējus viendabīgos stratos, un pēc tam vai nu atlasa faktiskos pārskata sniedzējus no katra strata pēc nejaušības principa, vai arī izvēlas lielākās institūcijas no katra strata.

3.   Ja atlase tiek veikta pēc nejaušības principa, valsts kopas minimālam lielumam jābūt tādam, lai valsts līmenī vidējā robežkļūda nepārsniegtu 10 bāzes punktus 90 % uzticības intervālā. Ja ir atlasītas lielākās institūcijas, valsts kopas minimālam lielumam jāatbilst līdzīgam kvalitātes līmenim, kas noteikts, pamatojoties uz vidējo absolūto kļūdu lieluma aplēses funkciju.

4.   NCB piemēro arī faktisko pārskatu sniedzēju atlases formulas un kritērijus, kas noteikti 2007. gada 1. augusta Pamatnostādnē ECB/2007/9 par monetāro, finanšu iestāžu un tirgu statistiku (7).

5.   Katra NCB informē savus rezidentu pārskatu sniedzējus par savām statistikas pārskatu sniegšanas prasībām, ievērojot attiecīgās nacionālās procedūras.

6.   ECB Padomei ir tiesības pārbaudīt atbilstību šim pantam.

3. pants

Statistikas pārskatu sniegšanas prasības

1.   Lai regulāri varētu izstrādāt MFI procentu likmju statistiku, faktiskie pārskatu sniedzēji reizi mēnesī sniedz NCB tajā dalībvalstī, kur attiecīgais pārskatu sniedzējs ir rezidents, statistikas informāciju attiecībā uz jauniem darījumiem un darījumu atlikumiem. Prasītā statistikas informācija ir norādīta I pielikumā.

2.   NCB, ņemot vērā nacionālās prasības, nosaka un ievieš pārskatu sniegšanas prasības, kuras jāievēro faktiskajiem pārskatu sniedzējiem. NCB nodrošina, ka šī pārskatu sniegšanas kārtība nodrošina prasīto statistisko informāciju un ļauj pārbaudīt 3. punktā norādīto minimālo nosūtīšanas, precizitātes, konceptuālās atbilstības un labojumu obligāto standartu ievērošanu.

3.   Prasīto statistikas informāciju sniedz saskaņā ar II pielikumā izklāstītajiem minimālajiem nosūtīšanas, precizitātes, konceptuālās atbilstības un labojumu standartiem.

4.   NCB ik mēnesi paziņo ECB apkopoto nacionālo statistikas informāciju līdz tās darba dienas beigām, kas ir 19. darba diena pēc atskaites mēneša beigām.

5.   ECB ir tiesības noteikt sankcijas pārskatu sniedzējiem, kas nepilda ECB regulās vai lēmumos noteiktās statistikas pārskatu sniegšanas prasības, ievērojot 2010. gada 19. augusta Lēmumu ECB/2010/10 par statistikas pārskatu sniegšanas prasību neievērošanu (8).

4. pants

Atbrīvojumi

1.   Ja NCB nosaka faktiskos pārskatu sniedzējus, izvēloties visu kopu, NCB var piešķirt mazām MFI, izņemot centrālās bankas vai NTF, atbrīvojumus attiecībā uz pārskatu sniegšanas biežumu, ar nosacījumu, ka šo pārskata sniedzēju kopējie ziņojamie darījumu atlikumi valsts MFI bilancē, kuras aprēķina saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33), nepārsniedz 5 %. Mazietekmīgās iestādes var sniegt MFI procentu likmju statistiku nevis reizi mēnesī, bet reizi ceturksnī.

2.   NCB pārbauda 1. punktā minēto nosacījumu izpildi vienu reizi gadā un pietiekamu laiku iepriekš, lai no katra gada sākuma gada varētu piešķirt vai vajadzības gadījumā atsaukt jebkādu atbrīvojumu.

3.   Mazietekmīgās MFI var nolemt neizmantot atbrīvojumu un pilnībā ievērot statistikas pārskatu sniegšanas prasības.

4.   Vispārinot līdz 100 % segumam, NCB var izvēlēties procedūru, saskaņā ar kuru tā pārnes datus no saņemtajiem pārskatiem uz trūkstošajiem periodiem, piemērojot atbilstošas statistisko aprēķinu metodes, lai ņemtu vērā izmaiņas datos vai sezonālās tendences. NCB katru gadu seko mazietekmīgo iestāžu skaitam.

5. pants

Pārbaude un piespiedu vākšana

NCB realizē tiesības pārbaudīt vai vākt informāciju, ko pārskatu sniedzējiem jāsniedz saskaņā ar šo regulu, neierobežojot ECB tiesības pašai realizēt šādas tiesības. Cita starpā NCB izmanto šo tiesību, ja pārskatu sniedzējs neizpilda II pielikumā noteiktos datu nosūtīšanas, precizitātes, konceptuālās atbilstības un labošanas obligātos standartus.

6. pants

Pirmā pārskatu sniegšana

Pirmā pārskatu sniegšana saskaņā ar šo regulu sākas ar datiem par 2014. gada decembri.

7. pants

Atcelšana

1.   Regula (ES) Nr. 63/2002 (ECB/2001/18) tiek atcelta no 2015. gada 1. janvāra.

2.   Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu, un tās jālasa saskaņā ar atbilstību tabulu IV pielikumā.

8. pants

Nobeiguma noteikums

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no 2015. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.

Frankfurtē pie Mainas, 2013. gada 24. septembrī.

ECB Padomes vārdā –

ECB priekšsēdētājs

Mario DRAGHI

---

(1)  OV L 318, 27.11.1998., 8. lpp.

1

(2)  OV L 10, 12.1.2002., 24. lpp.

2

(3)  OV L 174, 26.6.2013., 1. lpp.

3

(4)  OV L 331, 15.12.2010., 162. lpp.

4

(5)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 1. lpp.

5

Oficiālā Vēstneša

(6)  OV L 15, 20.1.2009., 14. lpp.

6

(7)  OV L 341, 27.12.2007., 1. lpp.

7

(8)  OV L 226, 28.8.2010., 48. lpp.

8

---

I PIELIKUMS

MONETĀRO FINANŠU IESTĀŽU PROCENTU LIKMJU STATISTIKAS PĀRSKATU SNIEGŠANAS SISTĒMA

1.   DAĻA

Procentu likmes veids

I.   
  Nolīgtā gada procentu likme

Vispārējais princips

| 1. | Procentu likme, ko pārskatu sniedzēji visām noguldījumu un kredītu instrumentu kategorijām paziņo attiecībā uz jauniem darījumiem un darījumu atlikumiem, ir nolīgtā gada procentu likme (NGPL). To definē kā procentu likmi, par ko pārskatu sniedzējs un mājsaimniecība vai nefinanšu sabiedrība individuāli vienojas attiecībā uz kādu noguldījumu vai kredītu un ko izsaka kā gada procentu likmi un norāda kā procentus gadā. NGPL ietver visus procentu maksājumus par noguldījumiem un kredītiem, bet neietver citas maksas, kas varētu uz tiem attiekties. Dizažio, ko definē kā kredīta nominālās summas un klienta saņemtās summas starpību, uzskata par procentu maksājumu līguma sākumā (laiks t0) un tāpēc to atspoguļo NGPL. |
| --- | --- |

1.

Procentu likme, ko pārskatu sniedzēji visām noguldījumu un kredītu instrumentu kategorijām paziņo attiecībā uz jauniem darījumiem un darījumu atlikumiem, ir nolīgtā gada procentu likme (NGPL). To definē kā procentu likmi, par ko pārskatu sniedzējs un mājsaimniecība vai nefinanšu sabiedrība individuāli vienojas attiecībā uz kādu noguldījumu vai kredītu un ko izsaka kā gada procentu likmi un norāda kā procentus gadā. NGPL ietver visus procentu maksājumus par noguldījumiem un kredītiem, bet neietver citas maksas, kas varētu uz tiem attiekties. Dizažio, ko definē kā kredīta nominālās summas un klienta saņemtās summas starpību, uzskata par procentu maksājumu līguma sākumā (laiks t0) un tāpēc to atspoguļo NGPL.

| 2. | Ja procentu maksājumus, par ko pārskatu sniedzējs vienojies ar mājsaimniecību vai nefinanšu sabiedrību, gada laikā kapitalizē, ievērojot regulārus intervālus, piemēram, mēneša vai ceturkšņa intervālu, nevis gada intervālu, nolīgto procentu likmi pārvērš par gada procentu likmi, izmantojot šādu formulu, kas ļauj aprēķināt nolīgto gada procentu likmi:



  kur:






  x | NGPL, |
| --- | --- | --- |
| rag | gada procentu likme, par ko pārskatu sniedzēji vienojušies ar mājsaimniecību vai nefinanšu sabiedrību attiecībā uz kādu noguldījumu vai kredītu, ja noguldījuma procentu kapitalizācijas un visu kredītu maksājumu un atmaksu dienas gada laikā atkārtojas pēc regulāriem intervāliem, un |
| n | attiecībā uz noguldījumiem – procentu kapitalizācijas intervālu skaits gadā un attiecībā uz kredītiem – maksājumu (atmaksas) intervālu skaits gadā, t. i., 1 – maksājumi reizi gadā, 2 – maksājumi reizi pusgadā, 4 – maksājumi reizi ceturksnī un 12 – maksājumi reizi mēnesī. |

2.

Ja procentu maksājumus, par ko pārskatu sniedzējs vienojies ar mājsaimniecību vai nefinanšu sabiedrību, gada laikā kapitalizē, ievērojot regulārus intervālus, piemēram, mēneša vai ceturkšņa intervālu, nevis gada intervālu, nolīgto procentu likmi pārvērš par gada procentu likmi, izmantojot šādu formulu, kas ļauj aprēķināt nolīgto gada procentu likmi:

Formula

kur:

x

NGPL,

rag

gada procentu likme, par ko pārskatu sniedzēji vienojušies ar mājsaimniecību vai nefinanšu sabiedrību attiecībā uz kādu noguldījumu vai kredītu, ja noguldījuma procentu kapitalizācijas un visu kredītu maksājumu un atmaksu dienas gada laikā atkārtojas pēc regulāriem intervāliem, un

n

attiecībā uz noguldījumiem – procentu kapitalizācijas intervālu skaits gadā un attiecībā uz kredītiem – maksājumu (atmaksas) intervālu skaits gadā, t. i., 1 – maksājumi reizi gadā, 2 – maksājumi reizi pusgadā, 4 – maksājumi reizi ceturksnī un 12 – maksājumi reizi mēnesī.

| 3. | Nacionālās centrālās bankas (NCB) var prasīt saviem pārskatu sniedzējiem, lai attiecībā uz visiem vai dažiem noguldījumu un kredītu instrumentiem, kas saistīti ar jauniem darījumiem un saistībām, NGPL vietā tiktu norādīta šauri definētā faktiskā procentu likme (ŠDFPL). ŠDFPL definē kā procentu likmi gadā, kas darījuma sākotnējo summu pielīdzina visu to nākotnes vai esošo saistību pašreizējai vērtībai, par ko pārskatu sniedzēji vienojušies ar mājsaimniecību vai nefinanšu sabiedrību, izņemot maksājumus (noguldījumi vai kredīti, maksājumi vai atmaksa, procentu maksājumi). ŠDFPL atbilst procentu likmei, ko veido kopējā faktiskā gada izmaksu procentu likme (KFGIPL), kas definēta Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 23. aprīļa Direktīvas 2008 /48/EK par patēriņa kredītlīgumiem un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 87/102/EEK (1), 3. panta i) apakšpunktā. ŠDFPL izmanto secīgu tuvināšanu, un tāpēc to var piemērot jebkuram noguldījumam vai kredītam, savukārt NGPL gadījumā izmanto 2. punktā definēto algebrisko formulu, un tāpēc to var piemērot tikai tiem noguldījumiem un kredītiem, kuriem regulāri kapitalizē procentu maksājumus. Visas citas prasības ir identiskas, un tas nozīmē, ka visas atsauces uz NGPL pārējā šā pielikuma tekstā attiecas arī uz ŠDFPL. |
| --- | --- |

3.

Nacionālās centrālās bankas (NCB) var prasīt saviem pārskatu sniedzējiem, lai attiecībā uz visiem vai dažiem noguldījumu un kredītu instrumentiem, kas saistīti ar jauniem darījumiem un saistībām, NGPL vietā tiktu norādīta šauri definētā faktiskā procentu likme (ŠDFPL). ŠDFPL definē kā procentu likmi gadā, kas darījuma sākotnējo summu pielīdzina visu to nākotnes vai esošo saistību pašreizējai vērtībai, par ko pārskatu sniedzēji vienojušies ar mājsaimniecību vai nefinanšu sabiedrību, izņemot maksājumus (noguldījumi vai kredīti, maksājumi vai atmaksa, procentu maksājumi). ŠDFPL atbilst procentu likmei, ko veido kopējā faktiskā gada izmaksu procentu likme (KFGIPL), kas definēta Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 23. aprīļa Direktīvas 2008 /48/EK par patēriņa kredītlīgumiem un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 87/102/EEK (1), 3. panta i) apakšpunktā. ŠDFPL izmanto secīgu tuvināšanu, un tāpēc to var piemērot jebkuram noguldījumam vai kredītam, savukārt NGPL gadījumā izmanto 2. punktā definēto algebrisko formulu, un tāpēc to var piemērot tikai tiem noguldījumiem un kredītiem, kuriem regulāri kapitalizē procentu maksājumus. Visas citas prasības ir identiskas, un tas nozīmē, ka visas atsauces uz NGPL pārējā šā pielikuma tekstā attiecas arī uz ŠDFPL.

Nodokļi, subsīdijas un normatīvie akti

| 4. | Procentu maksājumi, uz ko attiecas NGPL, atspoguļo to, ko pārskatu sniedzējs maksā par noguldījumiem un saņem par kredītiem. Ja summa, ko viena puse maksā un otra puse saņem, atšķiras, procentu likmi, kuru iekļauj MFI procentu likmju statistikā, nosaka pārskatu sniedzēja viedoklis. |
| --- | --- |

4.

Procentu maksājumi, uz ko attiecas NGPL, atspoguļo to, ko pārskatu sniedzējs maksā par noguldījumiem un saņem par kredītiem. Ja summa, ko viena puse maksā un otra puse saņem, atšķiras, procentu likmi, kuru iekļauj MFI procentu likmju statistikā, nosaka pārskatu sniedzēja viedoklis.

| 5. | Saskaņā ar šo principu procentu likmes reģistrē, norādot to bruto vērtību pirms nodokļu nomaksas, jo procentu likmes, kuros nav iekļauti nodokļi, atspoguļo to, ko pārskatu sniedzēji maksā par noguldījumiem un saņem par kredītiem. |
| --- | --- |

5.

Saskaņā ar šo principu procentu likmes reģistrē, norādot to bruto vērtību pirms nodokļu nomaksas, jo procentu likmes, kuros nav iekļauti nodokļi, atspoguļo to, ko pārskatu sniedzēji maksā par noguldījumiem un saņem par kredītiem.

| 6. | Turklāt, nosakot procentu maksājumus, neņem vērā subsīdijas, ko trešās personas piešķīrušas mājsaimniecībām vai nefinanšu sabiedrībām, jo šīs subsīdijas nemaksā un nesaņem pārskatu sniedzēji. |
| --- | --- |

6.

Turklāt, nosakot procentu maksājumus, neņem vērā subsīdijas, ko trešās personas piešķīrušas mājsaimniecībām vai nefinanšu sabiedrībām, jo šīs subsīdijas nemaksā un nesaņem pārskatu sniedzēji.

| 7. | MFI procentu likmju statistikā norāda īpašās procentu likmes, ko pārskatu sniedzēji piemēro saviem darbiniekiem. |
| --- | --- |

7.

MFI procentu likmju statistikā norāda īpašās procentu likmes, ko pārskatu sniedzēji piemēro saviem darbiniekiem.

| 8. | Ja procentu maksājumus ietekmē normatīvie akti, piemēram, procentu likmju maksimums vai aizliegums maksāt atlīdzību par noguldījumiem uz nakti, to atspoguļo MFI procentu likmju statistikā. Visus normatīvo aktu grozījumus, piemēram, attiecībā uz administrēto procentu likmju līmeni vai maksimālo procentu likmi, norāda MFI procentu likmju statistikā kā procentu likmju pārmaiņas. |
| --- | --- |

8.

Ja procentu maksājumus ietekmē normatīvie akti, piemēram, procentu likmju maksimums vai aizliegums maksāt atlīdzību par noguldījumiem uz nakti, to atspoguļo MFI procentu likmju statistikā. Visus normatīvo aktu grozījumus, piemēram, attiecībā uz administrēto procentu likmju līmeni vai maksimālo procentu likmi, norāda MFI procentu likmju statistikā kā procentu likmju pārmaiņas.

II.   
  Kopējā faktiskā gada izmaksu procentu likme

| 9. | Papildus NGPL pārskatu sniedzēji norāda KFGIPL jauniem darījumiem attiecība uz patēriņa kredītiem un kredītiem mājsaimniecībām mājokļa iegādei, t. i.:






  — | viena KFGIPL par jaunu patēriņa kredītu (sk. 30. rādītāju 2. papildinājumā) un |
| --- | --- | --- |

9.

Papildus NGPL pārskatu sniedzēji norāda KFGIPL jauniem darījumiem attiecība uz patēriņa kredītiem un kredītiem mājsaimniecībām mājokļa iegādei, t. i.:

—

viena KFGIPL par jaunu patēriņa kredītu (sk. 30. rādītāju 2. papildinājumā) un

| — | viena KFGIPL par jauniem kredītiem, kas izsniegti mājsaimniecībām mājokļa iegādei (sk. 31. rādītāju 2. papildinājumā) (2). |
| --- | --- |

—

viena KFGIPL par jauniem kredītiem, kas izsniegti mājsaimniecībām mājokļa iegādei (sk. 31. rādītāju 2. papildinājumā) (2).

| 10. | KFGIPL ietver “kredīta kopējās izmaksas patērētājam”, kā definēts Direktīvas 2008/48/EK 3. panta g) apakšpunktā. Šīs kopējās izmaksas veido procentu likmes komponente un citu tādu (saistītu) maksu komponente, piemēram, pieprasījumu, administrēšanas, dokumentu sagatavošanas, garantiju, kredīta apdrošināšanas u. tml. maksu. |
| --- | --- |

10.

KFGIPL ietver “kredīta kopējās izmaksas patērētājam”, kā definēts Direktīvas 2008/48/EK 3. panta g) apakšpunktā. Šīs kopējās izmaksas veido procentu likmes komponente un citu tādu (saistītu) maksu komponente, piemēram, pieprasījumu, administrēšanas, dokumentu sagatavošanas, garantiju, kredīta apdrošināšanas u. tml. maksu.

| 11. | Citu maksu komponentes sastāvdaļas dažādās valstīs var būt atšķirīgas, jo Direktīvas 2008/48/EK definīcijas piemēro atšķirīgi, kā arī tāpēc, ka atšķiras valstu finanšu sistēmas un kredītu nodrošinājuma procedūra. |
| --- | --- |

11.

Citu maksu komponentes sastāvdaļas dažādās valstīs var būt atšķirīgas, jo Direktīvas 2008/48/EK definīcijas piemēro atšķirīgi, kā arī tāpēc, ka atšķiras valstu finanšu sistēmas un kredītu nodrošinājuma procedūra.

III.   
  Nosacījums

| 12. | Pārskatu sniedzēji NGPL aprēķināšanai piemēro standarta gadu – 365 dienas, t. i., neņem vērā papildu dienu garajā gadā. |
| --- | --- |

12.

Pārskatu sniedzēji NGPL aprēķināšanai piemēro standarta gadu – 365 dienas, t. i., neņem vērā papildu dienu garajā gadā.

2.   DAĻA

Pārskatos iekļautie darījumi

| 13. | Pārskatu sniedzēji sniedz MFI procentu likmju statistiku par darījumu atlikumiem un jaunajiem darījumiem. |
| --- | --- |

13.

Pārskatu sniedzēji sniedz MFI procentu likmju statistiku par darījumu atlikumiem un jaunajiem darījumiem.

IV.   
  Darījumu atlikumu procentu likmes

| 14. | Darījumu atlikumi ir visi noguldījumi, ko pārskatu sniedzējs pieņēmis no mājsaimniecībām un nefinanšu sabiedrībām, un visi kredīti, ko pārskatu sniedzējs ir piešķīris mājsaimniecībām un nefinanšu sabiedrībām. |
| --- | --- |

14.

Darījumu atlikumi ir visi noguldījumi, ko pārskatu sniedzējs pieņēmis no mājsaimniecībām un nefinanšu sabiedrībām, un visi kredīti, ko pārskatu sniedzējs ir piešķīris mājsaimniecībām un nefinanšu sabiedrībām.

| 15. | Darījumu atlikumu procentu likme atspoguļo vidējo svērto procentu likmi, ko piemēro noguldījumiem vai kredītiem attiecīgajā instrumentu kategorijā atsauces laikā, kā definēts 29. punktā. Vidējā svērtā procentu likme ir NGPL summa, kas reizināta ar attiecīgajiem darījumu atlikumiem un dalīta ar visiem darījumu atlikumiem. Tas attiecas uz visu spēkā esošo līgumu, kas noslēgti visos laika posmos pirms atsauces dienas, atlikumiem. |
| --- | --- |

15.

Darījumu atlikumu procentu likme atspoguļo vidējo svērto procentu likmi, ko piemēro noguldījumiem vai kredītiem attiecīgajā instrumentu kategorijā atsauces laikā, kā definēts 29. punktā. Vidējā svērtā procentu likme ir NGPL summa, kas reizināta ar attiecīgajiem darījumu atlikumiem un dalīta ar visiem darījumu atlikumiem. Tas attiecas uz visu spēkā esošo līgumu, kas noslēgti visos laika posmos pirms atsauces dienas, atlikumiem.

V.   
  Noguldījumu uz nakti, noguldījumu ar brīdinājumu termiņu par izņemšanu, norēķinu karšu parāda un atjaunojamo kredītu un pārsnieguma kredītu jauni darījumi

| 16. | Saistībā ar noguldījumiem uz nakti, noguldījumiem ar brīdinājumu termiņu par izņemšanu, norēķinu karšu parādu, atjaunojamiem kredītiem un pārsnieguma kredītiem, kā definēts XIV nodaļas 46.–49. un 55. punktā, jaunu darījumu jēdziens attiecas uz visu attiecīgo darījumu apjomu. Tādējādi debeta vai kredīta atlikumu, t. i., darījumu atlikumu atsauces laikā, kas definēts 32. punktā, izmanto par rādītāju noguldījumu uz nakti, noguldījumu ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu, norēķinu karšu parāda, atjaunojamo kredītu un pārsnieguma kredītu jauniem darījumiem. |
| --- | --- |

16.

Saistībā ar noguldījumiem uz nakti, noguldījumiem ar brīdinājumu termiņu par izņemšanu, norēķinu karšu parādu, atjaunojamiem kredītiem un pārsnieguma kredītiem, kā definēts XIV nodaļas 46.–49. un 55. punktā, jaunu darījumu jēdziens attiecas uz visu attiecīgo darījumu apjomu. Tādējādi debeta vai kredīta atlikumu, t. i., darījumu atlikumu atsauces laikā, kas definēts 32. punktā, izmanto par rādītāju noguldījumu uz nakti, noguldījumu ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu, norēķinu karšu parāda, atjaunojamo kredītu un pārsnieguma kredītu jauniem darījumiem.

| 17. | Procentu likmes attiecībā uz noguldījumiem uz nakti, noguldījumiem ar brīdinājumu termiņu par izņemšanu, norēķinu karšu parādu, atjaunojamiem kredītiem un pārsnieguma kredītiem atbilst vidējai svērtajai procentu likmei, ko piemēro šo kontu krājumiem atsauces laikā, kas definēts 32. punktā. Tās attiecas uz pašreizējās bilances posteņiem, kas aptver visus spēkā esošos līgumus, kuri noslēgti visos laika posmos pirms atsauces dienas. |
| --- | --- |

17.

Procentu likmes attiecībā uz noguldījumiem uz nakti, noguldījumiem ar brīdinājumu termiņu par izņemšanu, norēķinu karšu parādu, atjaunojamiem kredītiem un pārsnieguma kredītiem atbilst vidējai svērtajai procentu likmei, ko piemēro šo kontu krājumiem atsauces laikā, kas definēts 32. punktā. Tās attiecas uz pašreizējās bilances posteņiem, kas aptver visus spēkā esošos līgumus, kuri noslēgti visos laika posmos pirms atsauces dienas.

| 18. | Lai aprēķinātu MFI procentu likmes kontiem, kas atkarībā no to atlikuma var būt noguldījumu vai kredīta konti, pārskatu sniedzēji nodala kredīta atlikuma laika posmus un debeta atlikuma laika posmus. Pārskatu sniedzēji sniedz datus par vidējām svērtajām procentu likmēm, kas attiecas uz kredīta atlikumu, kā par noguldījumiem uz nakti, un vidējām svērtajām procentu likmēm, kas attiecas uz debeta atlikumu, kā par pārsnieguma kredītiem. Tās nesniedz pārskatus par vidējām svērtajām procentu likmēm, apvienojot (zemās) noguldījumu uz nakti procentu likmes un (augstās) pārsnieguma kredītu procentu likmes. |
| --- | --- |

18.

Lai aprēķinātu MFI procentu likmes kontiem, kas atkarībā no to atlikuma var būt noguldījumu vai kredīta konti, pārskatu sniedzēji nodala kredīta atlikuma laika posmus un debeta atlikuma laika posmus. Pārskatu sniedzēji sniedz datus par vidējām svērtajām procentu likmēm, kas attiecas uz kredīta atlikumu, kā par noguldījumiem uz nakti, un vidējām svērtajām procentu likmēm, kas attiecas uz debeta atlikumu, kā par pārsnieguma kredītiem. Tās nesniedz pārskatus par vidējām svērtajām procentu likmēm, apvienojot (zemās) noguldījumu uz nakti procentu likmes un (augstās) pārsnieguma kredītu procentu likmes.

VI.   
  Jauni darījumi instrumentu kategorijās, kas nav noguldījumi uz nakti, noguldījumi ar brīdinājumu termiņu par izņemšanu, norēķinu karšu parādi, atjaunojamie kredīti un pārsnieguma kredīti

| 19. | Turpmāk norādītais 20.–27. punkts attiecas uz noguldījumiem ar noteiktu termiņu, atpirkšanas (repo) līgumiem un visiem kredītiem, izņemot atjaunojamos kredītus, pārsnieguma kredītus un norēķinu karšu parādus, kā definēts 46.–49. punktā un 55. punktā. 22.–23. punkts par pārskatītiem kredītiem attiecas tikai uz kredītiem, kas nav atjaunojamie kredīti, pārsnieguma kredīti un norēķinu karšu parādi. |
| --- | --- |

19.

Turpmāk norādītais 20.–27. punkts attiecas uz noguldījumiem ar noteiktu termiņu, atpirkšanas (repo) līgumiem un visiem kredītiem, izņemot atjaunojamos kredītus, pārsnieguma kredītus un norēķinu karšu parādus, kā definēts 46.–49. punktā un 55. punktā. 22.–23. punkts par pārskatītiem kredītiem attiecas tikai uz kredītiem, kas nav atjaunojamie kredīti, pārsnieguma kredīti un norēķinu karšu parādi.

| 20. | Jaunus darījumus definē kā visus jaunos līgumus starp mājsaimniecību vai nefinanšu sabiedrību un pārskatu sniedzēju. Jaunie līgumi ir:






  — | visi finanšu līgumi, kas pirmo reizi nosaka noguldījuma vai kredīta procentu likmi, un |
| --- | --- | --- |

20.

Jaunus darījumus definē kā visus jaunos līgumus starp mājsaimniecību vai nefinanšu sabiedrību un pārskatu sniedzēju. Jaunie līgumi ir:

—

visi finanšu līgumi, kas pirmo reizi nosaka noguldījuma vai kredīta procentu likmi, un

| — | visi pārskatītie spēkā esošo noguldījumu un kredītu līgumi, kas norādīti 21. punktā. |
| --- | --- |

—

visi pārskatītie spēkā esošo noguldījumu un kredītu līgumi, kas norādīti 21. punktā.

| 21. | Līgumu pārskatīšana ietver mājsaimniecības vai nefinanšu sabiedrības aktīvas darbības, lai panāktu vienošanos par jauniem noguldījuma vai kredīta līguma noteikumiem, tostarp par procentu likmi. Tādējādi pārskatīšana neietver pagarinājumus un citas vienošanās par jauniem noteikumiem, kas veiktas automātiski, t. i., bez jebkādas mājsaimniecības vai nefinanšu sabiedrības aktīvas līdzdalības. |
| --- | --- |

21.

Līgumu pārskatīšana ietver mājsaimniecības vai nefinanšu sabiedrības aktīvas darbības, lai panāktu vienošanos par jauniem noguldījuma vai kredīta līguma noteikumiem, tostarp par procentu likmi. Tādējādi pārskatīšana neietver pagarinājumus un citas vienošanās par jauniem noteikumiem, kas veiktas automātiski, t. i., bez jebkādas mājsaimniecības vai nefinanšu sabiedrības aktīvas līdzdalības.

| 22. | Sniedzot atsevišķus pārskatus MFI procentu likmju statistikai par jauno darījumu apjomu attiecībā uz pārskatītajiem mājsaimniecību un nefinanšu sabiedrību kredīta līgumiem, pārskatīšana ietver no jauna izsniegtos kredītus, kas nav norēķinu karšu parādi, atjaunojamie kredīti un pārsnieguma kredīti, kuri iekļauti pārskatu sniedzēja bilancē tā mēneša beigās, kuram seko pārskata mēnesis. |
| --- | --- |

22.

Sniedzot atsevišķus pārskatus MFI procentu likmju statistikai par jauno darījumu apjomu attiecībā uz pārskatītajiem mājsaimniecību un nefinanšu sabiedrību kredīta līgumiem, pārskatīšana ietver no jauna izsniegtos kredītus, kas nav norēķinu karšu parādi, atjaunojamie kredīti un pārsnieguma kredīti, kuri iekļauti pārskatu sniedzēja bilancē tā mēneša beigās, kuram seko pārskata mēnesis.

| 23. | Kredīti parādu restrukturizācijai paši par sevi nav izslēgti no pārskatītajiem kredīta līgumiem. Tomēr ja restrukturizācija ietver jaunu procentu likmes pārskatīšanu un tā rezultātā kredīts tiek piešķirts ar procentu likmi, kas ir zemāka par tirgus procentu likmi, kā minēts 28. punktā, tas nav jāiekļauj ne pārskatītajos kredītos, ne jauno darījumu apjomā. |
| --- | --- |

23.

Kredīti parādu restrukturizācijai paši par sevi nav izslēgti no pārskatītajiem kredīta līgumiem. Tomēr ja restrukturizācija ietver jaunu procentu likmes pārskatīšanu un tā rezultātā kredīts tiek piešķirts ar procentu likmi, kas ir zemāka par tirgus procentu likmi, kā minēts 28. punktā, tas nav jāiekļauj ne pārskatītajos kredītos, ne jauno darījumu apjomā.

| 24. | Jauno darījumu procentu likme atbilst vidējai svērtajai procentu likmei, ko piemēro noguldījumiem un kredītiem attiecīgajā instrumentu kategorijā attiecībā uz jaunajiem līgumiem, ko mājsaimniecības vai nefinanšu sabiedrības un pārskatu sniedzējs noslēguši atsauces laika posmā, kas definēts 35. punktā. |
| --- | --- |

24.

Jauno darījumu procentu likme atbilst vidējai svērtajai procentu likmei, ko piemēro noguldījumiem un kredītiem attiecīgajā instrumentu kategorijā attiecībā uz jaunajiem līgumiem, ko mājsaimniecības vai nefinanšu sabiedrības un pārskatu sniedzējs noslēguši atsauces laika posmā, kas definēts 35. punktā.

| 25. | Mainīgo procentu likmju pārmaiņas, ko pārskatu sniedzējs veic automātiski, nav jauni līgumi, un tāpēc tās neuzskata par jauniem darījumiem. Tāpēc attiecībā uz esošajiem līgumiem minētās mainīgo procentu likmju pārmaiņas neatspoguļo kā procentu likmes attiecībā uz jauniem darījumiem, bet tikai kā procentu likmes attiecībā uz darījumu atlikumiem. |
| --- | --- |

25.

Mainīgo procentu likmju pārmaiņas, ko pārskatu sniedzējs veic automātiski, nav jauni līgumi, un tāpēc tās neuzskata par jauniem darījumiem. Tāpēc attiecībā uz esošajiem līgumiem minētās mainīgo procentu likmju pārmaiņas neatspoguļo kā procentu likmes attiecībā uz jauniem darījumiem, bet tikai kā procentu likmes attiecībā uz darījumu atlikumiem.

| 26. | Ja līguma darbības laikā fiksēto procentu likmi aizstāj ar mainīgo procentu likmi un otrādi (laikā t1), par ko puses vienojušās līguma darbības sākumā (laikā t0), to neuzskata par jaunu vienošanos; tā ir daļa no kredīta nosacījumiem, kas paredzēti laikā t0. Tāpēc to neuzskata par jaunu darījumu. |
| --- | --- |

26.

Ja līguma darbības laikā fiksēto procentu likmi aizstāj ar mainīgo procentu likmi un otrādi (laikā t1), par ko puses vienojušās līguma darbības sākumā (laikā t0), to neuzskata par jaunu vienošanos; tā ir daļa no kredīta nosacījumiem, kas paredzēti laikā t0. Tāpēc to neuzskata par jaunu darījumu.

| 27. | Izņemot atjaunojamos kredītus vai pārsnieguma kredītus, mājsaimniecība vai nefinanšu sabiedrība parasti jau līguma darbības sākumā izņem visu kredīta summu. Tomēr tā var izņemt kredītu pa daļām laikā t1, t2, t3 utt., nevis visu summu līguma darbības sākumā (laikā t0). Tam, ka kredītu ņem vienā vai vairākās daļās, nav nozīmes MFI procentu likmju statistikā. MFI procentu likmju statistikā par jauniem darījumiem atspoguļo vienošanos starp mājsaimniecību vai nefinanšu sabiedrību un pārskatu sniedzēju laikā t0, kas ietver procentu likmi un pilnu kredīta summu. Ja kredīta līguma pārskatīšana notiek pēc laika t0, pārskats par pārskatītajiem kredītiem tiek sniegts par visu līdz pārskatīšanas brīdim piešķirto un vēl neatmaksāto summu. |
| --- | --- |

27.

Izņemot atjaunojamos kredītus vai pārsnieguma kredītus, mājsaimniecība vai nefinanšu sabiedrība parasti jau līguma darbības sākumā izņem visu kredīta summu. Tomēr tā var izņemt kredītu pa daļām laikā t1, t2, t3 utt., nevis visu summu līguma darbības sākumā (laikā t0). Tam, ka kredītu ņem vienā vai vairākās daļās, nav nozīmes MFI procentu likmju statistikā. MFI procentu likmju statistikā par jauniem darījumiem atspoguļo vienošanos starp mājsaimniecību vai nefinanšu sabiedrību un pārskatu sniedzēju laikā t0, kas ietver procentu likmi un pilnu kredīta summu. Ja kredīta līguma pārskatīšana notiek pēc laika t0, pārskats par pārskatītajiem kredītiem tiek sniegts par visu līdz pārskatīšanas brīdim piešķirto un vēl neatmaksāto summu.

VII.   
  Rīcība ar sliktajiem kredītiem un kredītiem parādu restrukturizācijai, kuru likmes ir zemākas par tirgus procentu likmēm

| 28. | Sliktie kredīti un kredīti parādu restrukturizācijai, kuru procentu likme ir zemāka par tirgus procentu likmi, nav iekļauti vidējās svērtajās procentu likmēs vai jauno darījumu apjomā. Sliktie kredīti tiek noteikti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) II pielikumu, un tā kredīta kopsumma, kas daļēji vai pilnīgi klasificēts kā slikts kredīts, tiek izslēgta no MFI procentu likmju statistikas. Kredīti parādu restrukturizācijai, t. i., restrukturizācijai attiecībā uz finansiālās grūtībās nonākušiem parādniekiem, tiek noteikti saskaņā ar spēkā esošajiem nacionālajiem normatīvajiem aktiem. |
| --- | --- |

28.

Sliktie kredīti un kredīti parādu restrukturizācijai, kuru procentu likme ir zemāka par tirgus procentu likmi, nav iekļauti vidējās svērtajās procentu likmēs vai jauno darījumu apjomā. Sliktie kredīti tiek noteikti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) II pielikumu, un tā kredīta kopsumma, kas daļēji vai pilnīgi klasificēts kā slikts kredīts, tiek izslēgta no MFI procentu likmju statistikas. Kredīti parādu restrukturizācijai, t. i., restrukturizācijai attiecībā uz finansiālās grūtībās nonākušiem parādniekiem, tiek noteikti saskaņā ar spēkā esošajiem nacionālajiem normatīvajiem aktiem.

3.   DAĻA

Atsauces laiks

VIII.   
  MFI darījumu atlikumu procentu likmju atsauces laiks

| 29. | NCB definē to, vai attiecīgajā valstī MFI darījumu atlikuma procentu likmes, t. i., 1. papildinājumā aprakstīto 1.–26. rādītāju, aprēķina tā, lai iegūtu rādītājus, kas raksturo konstatējumus perioda beigās vai kā netieši aprēķinātās vidējās procentu likmes attiecīgajā periodā. Aptvertais periods ir viens mēnesis. |
| --- | --- |

29.

NCB definē to, vai attiecīgajā valstī MFI darījumu atlikuma procentu likmes, t. i., 1. papildinājumā aprakstīto 1.–26. rādītāju, aprēķina tā, lai iegūtu rādītājus, kas raksturo konstatējumus perioda beigās vai kā netieši aprēķinātās vidējās procentu likmes attiecīgajā periodā. Aptvertais periods ir viens mēnesis.

| 30. | Darījumu atlikumu procentu likmes, kas raksturo konstatējumus perioda beigās, aprēķina kā vidējos svērtos lielumus procentu likmēm, ko piemēro noguldījumu un kredītu krājumiem noteiktā brīdī mēneša pēdējā dienā. Šajā brīdī pārskatu sniedzējs savāc datus par visiem mājsaimniecību un nefinanšu sabiedrību noguldījumu un kredītu atlikumiem piemērojamām procentu likmēm un attiecīgajām summām un aprēķina vidējo svērto procentu likmi katrai instrumentu kategorijai. Pretstatā mēneša vidējiem rādītājiem MFI noteiktās darījumu atlikumu procentu likmes, kas raksturo konstatējumus perioda beigās, attiecas tikai uz tiem līgumiem, kuri datu vākšanas laikā joprojām ir spēkā. |
| --- | --- |

30.

Darījumu atlikumu procentu likmes, kas raksturo konstatējumus perioda beigās, aprēķina kā vidējos svērtos lielumus procentu likmēm, ko piemēro noguldījumu un kredītu krājumiem noteiktā brīdī mēneša pēdējā dienā. Šajā brīdī pārskatu sniedzējs savāc datus par visiem mājsaimniecību un nefinanšu sabiedrību noguldījumu un kredītu atlikumiem piemērojamām procentu likmēm un attiecīgajām summām un aprēķina vidējo svērto procentu likmi katrai instrumentu kategorijai. Pretstatā mēneša vidējiem rādītājiem MFI noteiktās darījumu atlikumu procentu likmes, kas raksturo konstatējumus perioda beigās, attiecas tikai uz tiem līgumiem, kuri datu vākšanas laikā joprojām ir spēkā.

| 31. | Darījumu atlikumu procentu likmes, kas raksturo netieši aprēķinātās mēneša vidējās procentu likmes, aprēķina kā attiecību, kur skaitītājs ir pārskata mēnesī uzkrātie procenti, kas maksājami par noguldījumiem un saņemami par kredītiem, un saucējs ir noguldījumu un kredītu vidējie krājumi mēnesī. Pārskata mēneša beigās pārskatu sniedzējs sniedz datus par katras instrumentu kategorijas uzkrātajiem procentiem, kas maksājami vai saņemami mēnesī, un noguldījumu un kredītu vidējiem krājumiem tajā pašā mēnesī. Pretstatā mēneša beigu rādītājiem MFI darījumu atlikumam noteiktās procentu likmes, ko aprēķina kā mēneša vidējos rādītājus, ietver arī līgumus, kas pārskata mēnesī kādu laiku bijuši spēkā, bet mēneša beigās vairs nav spēkā. Noguldījumu un kredītu vidējos krājumus pārskata mēnesī teorētiski aprēķina kā kredītu un noguldījumu dienas krājumu vidējo lielumu attiecīgajā mēnesī. Kā minimums vidējos mēneša krājumus iegūst no dienas atlikuma svārstīgajām instrumentu kategorijām, t. i., vismaz noguldījumiem uz nakti, noguldījumiem ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu, norēķinu karšu procentu kredītiem, kā arī atjaunojamiem kredītiem un pārsnieguma kredītiem. Visām pārējām instrumentu kategorijām kredītu un noguldījumu mēneša vidējos krājumus iegūst no nedēļas vai biežākiem atlikumiem. |
| --- | --- |

31.

Darījumu atlikumu procentu likmes, kas raksturo netieši aprēķinātās mēneša vidējās procentu likmes, aprēķina kā attiecību, kur skaitītājs ir pārskata mēnesī uzkrātie procenti, kas maksājami par noguldījumiem un saņemami par kredītiem, un saucējs ir noguldījumu un kredītu vidējie krājumi mēnesī. Pārskata mēneša beigās pārskatu sniedzējs sniedz datus par katras instrumentu kategorijas uzkrātajiem procentiem, kas maksājami vai saņemami mēnesī, un noguldījumu un kredītu vidējiem krājumiem tajā pašā mēnesī. Pretstatā mēneša beigu rādītājiem MFI darījumu atlikumam noteiktās procentu likmes, ko aprēķina kā mēneša vidējos rādītājus, ietver arī līgumus, kas pārskata mēnesī kādu laiku bijuši spēkā, bet mēneša beigās vairs nav spēkā. Noguldījumu un kredītu vidējos krājumus pārskata mēnesī teorētiski aprēķina kā kredītu un noguldījumu dienas krājumu vidējo lielumu attiecīgajā mēnesī. Kā minimums vidējos mēneša krājumus iegūst no dienas atlikuma svārstīgajām instrumentu kategorijām, t. i., vismaz noguldījumiem uz nakti, noguldījumiem ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu, norēķinu karšu procentu kredītiem, kā arī atjaunojamiem kredītiem un pārsnieguma kredītiem. Visām pārējām instrumentu kategorijām kredītu un noguldījumu mēneša vidējos krājumus iegūst no nedēļas vai biežākiem atlikumiem.

IX.   
  Noguldījumu uz nakti, noguldījumu ar brīdinājumu termiņu par izņemšanu, norēķinu karšu procentu kredītu, kā arī atjaunojamo kredītu un pārsnieguma kredītu jauno darījumu atsauces laiks

| 32. | NCB lemj par to, vai attiecīgajā valstī procentu likmes, ko MFI piemēro noguldījumiem uz nakti, noguldījumiem ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu, norēķinu karšu procentu kredītiem, kā arī atjaunojamiem kredītiem un pārsnieguma kredītiem, t. i., 2. papildinājumā aprakstīto 1., 5., 6., 7., 12., 23., 32. un 36. rādītāju, nosaka tā, lai raksturotu konstatējumus perioda beigās vai kā netieši aprēķinātās vidējās procentu likmes attiecīgajā laika posmā. Aptvertais periods ir viens mēnesis. |
| --- | --- |

32.

NCB lemj par to, vai attiecīgajā valstī procentu likmes, ko MFI piemēro noguldījumiem uz nakti, noguldījumiem ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu, norēķinu karšu procentu kredītiem, kā arī atjaunojamiem kredītiem un pārsnieguma kredītiem, t. i., 2. papildinājumā aprakstīto 1., 5., 6., 7., 12., 23., 32. un 36. rādītāju, nosaka tā, lai raksturotu konstatējumus perioda beigās vai kā netieši aprēķinātās vidējās procentu likmes attiecīgajā laika posmā. Aptvertais periods ir viens mēnesis.

| 33. | Līdzīgi kā 1. papildinājumā iekļautās darījumu atlikumu procentu likmes, procentu likmes par noguldījumiem uz nakti, noguldījumiem ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu, norēķinu karšu procentu kredītiem, kā arī atjaunojamiem kredītiem un pārsnieguma kredītiem aprēķina, izvēloties vienu no šādām metodēm:






  a) | kā rādītāju, kas raksturo konstatējumus mēneša beigās, t. i., kā vidējo svērto lielumu procentu likmēm, ko piemēro šo noguldījumu un kredītu krājumiem noteiktā brīdī mēneša pēdējā dienā. Šajā noteiktajā brīdī pārskatu sniedzējs vāc datus par procentu likmēm un attiecīgajām summām, kas attiecas uz visiem mājsaimniecību un nefinanšu sabiedrību noguldījumiem uz nakti, noguldījumiem ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu, norēķinu karšu procentu kredītiem, kā arī atjaunojamiem kredītiem un pārsnieguma kredītiem, un aprēķina vidējo svērto procentu likmi katrai instrumentu kategorijai. Pretstatā mēneša vidējiem rādītājiem darījumu atlikumiem noteiktās MFI procentu likmes, kas raksturo konstatējumus perioda beigās, attiecas tikai uz tiem līgumiem, kuri datu vākšanas laikā joprojām ir spēkā; |
| --- | --- | --- |

33.

Līdzīgi kā 1. papildinājumā iekļautās darījumu atlikumu procentu likmes, procentu likmes par noguldījumiem uz nakti, noguldījumiem ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu, norēķinu karšu procentu kredītiem, kā arī atjaunojamiem kredītiem un pārsnieguma kredītiem aprēķina, izvēloties vienu no šādām metodēm:

a)

kā rādītāju, kas raksturo konstatējumus mēneša beigās, t. i., kā vidējo svērto lielumu procentu likmēm, ko piemēro šo noguldījumu un kredītu krājumiem noteiktā brīdī mēneša pēdējā dienā. Šajā noteiktajā brīdī pārskatu sniedzējs vāc datus par procentu likmēm un attiecīgajām summām, kas attiecas uz visiem mājsaimniecību un nefinanšu sabiedrību noguldījumiem uz nakti, noguldījumiem ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu, norēķinu karšu procentu kredītiem, kā arī atjaunojamiem kredītiem un pārsnieguma kredītiem, un aprēķina vidējo svērto procentu likmi katrai instrumentu kategorijai. Pretstatā mēneša vidējiem rādītājiem darījumu atlikumiem noteiktās MFI procentu likmes, kas raksturo konstatējumus perioda beigās, attiecas tikai uz tiem līgumiem, kuri datu vākšanas laikā joprojām ir spēkā;

| b) | kā netieši aprēķinātās mēneša vidējās procentu likmes, t. i., attiecību, kurā skaitītājs ir uzkrātie procenti, kas maksājami par noguldījumiem un saņemami par kredītiem, un saucējs ir vidējie krājumi dienā. Pārskata mēneša beigās pārskatu sniedzējs sniedz datus par uzkrātajiem procentiem, kas maksājami vai saņemamo pārskata mēnesī par noguldījumiem uz nakti, noguldījumiem ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu, norēķinu karšu procentu kredītiem, kā arī atjaunojamiem kredītiem un pārsnieguma kredītiem, un noguldījumu un kredītu vidējiem krājumiem tajā pašā mēnesī. Noguldījumiem uz nakti, noguldījumiem ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu, norēķinu karšu procentu kredītiem, kā arī atjaunojamiem kredītiem un pārsnieguma kredītiem vidējos krājumus iegūst no dienas atlikuma. Pretstatā mēneša beigu rādītājiem darījumu atlikumiem noteiktās MFI procentu likmes, ko aprēķina kā mēneša vidējos rādītājus, ietver arī līgumus, kas pārskata mēnesī kādu laiku bijuši spēkā, bet mēneša beigās vairs nav spēkā. |
| --- | --- |

b)

kā netieši aprēķinātās mēneša vidējās procentu likmes, t. i., attiecību, kurā skaitītājs ir uzkrātie procenti, kas maksājami par noguldījumiem un saņemami par kredītiem, un saucējs ir vidējie krājumi dienā. Pārskata mēneša beigās pārskatu sniedzējs sniedz datus par uzkrātajiem procentiem, kas maksājami vai saņemamo pārskata mēnesī par noguldījumiem uz nakti, noguldījumiem ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu, norēķinu karšu procentu kredītiem, kā arī atjaunojamiem kredītiem un pārsnieguma kredītiem, un noguldījumu un kredītu vidējiem krājumiem tajā pašā mēnesī. Noguldījumiem uz nakti, noguldījumiem ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu, norēķinu karšu procentu kredītiem, kā arī atjaunojamiem kredītiem un pārsnieguma kredītiem vidējos krājumus iegūst no dienas atlikuma. Pretstatā mēneša beigu rādītājiem darījumu atlikumiem noteiktās MFI procentu likmes, ko aprēķina kā mēneša vidējos rādītājus, ietver arī līgumus, kas pārskata mēnesī kādu laiku bijuši spēkā, bet mēneša beigās vairs nav spēkā.

| 34. | Ja MFI procentu likmes aprēķina kā rādītāju, kas raksturo konstatējumus mēneša beigās, kontiem, kas atkarībā no to atlikuma var būt noguldījumu vai kredītu konti, novērtē tikai atlikumu noteiktā laikā mēneša pēdējā dienā, lai nolemtu, vai šajā mēnesī konts ir noguldījums uz nakti vai pārsnieguma kredīts. Ja MFI procentu likmes aprēķina kā netieši aprēķinātās mēneša vidējās procentu likmes, to, vai konts ir noguldījumu vai kredītu konts, nosaka katru dienu. Pēc tam aprēķina dienas kredīta atlikumu un debeta atlikumu vidējo rādītāju, lai noteiktu vidējos mēneša krājumus, kas ir netieši aprēķinātās mēneša vidējo procentu likmju attiecības saucējs. Turklāt skaitītājā nodala uzkrātos procentus, kas maksājami par noguldījumiem, no uzkrātajiem procentiem, kas saņemami par kredītiem. Pārskatu sniedzēji nesniedz datus par vidējām svērtajām procentu likmēm, apvienojot (zemās) noguldījumu uz nakti procentu likmes un (augstās) pārsnieguma kredītu procentu likmes. |
| --- | --- |

34.

Ja MFI procentu likmes aprēķina kā rādītāju, kas raksturo konstatējumus mēneša beigās, kontiem, kas atkarībā no to atlikuma var būt noguldījumu vai kredītu konti, novērtē tikai atlikumu noteiktā laikā mēneša pēdējā dienā, lai nolemtu, vai šajā mēnesī konts ir noguldījums uz nakti vai pārsnieguma kredīts. Ja MFI procentu likmes aprēķina kā netieši aprēķinātās mēneša vidējās procentu likmes, to, vai konts ir noguldījumu vai kredītu konts, nosaka katru dienu. Pēc tam aprēķina dienas kredīta atlikumu un debeta atlikumu vidējo rādītāju, lai noteiktu vidējos mēneša krājumus, kas ir netieši aprēķinātās mēneša vidējo procentu likmju attiecības saucējs. Turklāt skaitītājā nodala uzkrātos procentus, kas maksājami par noguldījumiem, no uzkrātajiem procentiem, kas saņemami par kredītiem. Pārskatu sniedzēji nesniedz datus par vidējām svērtajām procentu likmēm, apvienojot (zemās) noguldījumu uz nakti procentu likmes un (augstās) pārsnieguma kredītu procentu likmes.

X.   
  Jauno darījumu (izņemot noguldījumus uz nakti, noguldījumus ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu, norēķinu karšu parādu, kā arī atjaunojamos kredītus un pārsnieguma kredītus) atsauces laiks

| 35. | Procentu likmes, ko MFI noteikušas jaunajiem darījumiem, izņemot noguldījumus uz nakti, noguldījumus ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu, norēķinu karšu parādus, kā arī atjaunojamos kredītus un pārsnieguma kredītus, t. i., visus 2. papildinājumā raksturotos rādītājus, izņemot 1., 5., 6., 7. 12., 23., 32. un 36. rādītāju, aprēķina kā laika posma vidējos lielumus. Pārskata laika posms ir viens mēnesis (viss mēnesis). |
| --- | --- |

35.

Procentu likmes, ko MFI noteikušas jaunajiem darījumiem, izņemot noguldījumus uz nakti, noguldījumus ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu, norēķinu karšu parādus, kā arī atjaunojamos kredītus un pārsnieguma kredītus, t. i., visus 2. papildinājumā raksturotos rādītājus, izņemot 1., 5., 6., 7. 12., 23., 32. un 36. rādītāju, aprēķina kā laika posma vidējos lielumus. Pārskata laika posms ir viens mēnesis (viss mēnesis).

| 36. | Pārskatu sniedzējs katrai instrumentu kategorijai jauno darījumu procentu aprēķina likmi kā visu procentu likmju, kas piemērotas jaunajiem darījumiem attiecīgajā instrumentu kategorijā pārskata mēneša laikā, vidējo svērto lielumu. Šīs vidējās mēneša procentu likmes kopā ar datiem par pārskata mēnesī veikto jauno darījumu summu katrā instrumentu kategorijā nosūta to dalībvalstu NCB, kuru valūta ir euro (tālāk tekstā – euro zonas dalībvalsts) un kurā pārskatu sniedzējs ir rezidents. Pārskatu sniedzēji ņem vērā jauno darījumu operācijas, kas veiktas visa mēneša laikā. |
| --- | --- |

36.

Pārskatu sniedzējs katrai instrumentu kategorijai jauno darījumu procentu aprēķina likmi kā visu procentu likmju, kas piemērotas jaunajiem darījumiem attiecīgajā instrumentu kategorijā pārskata mēneša laikā, vidējo svērto lielumu. Šīs vidējās mēneša procentu likmes kopā ar datiem par pārskata mēnesī veikto jauno darījumu summu katrā instrumentu kategorijā nosūta to dalībvalstu NCB, kuru valūta ir euro (tālāk tekstā – euro zonas dalībvalsts) un kurā pārskatu sniedzējs ir rezidents. Pārskatu sniedzēji ņem vērā jauno darījumu operācijas, kas veiktas visa mēneša laikā.

| 37. | Saistībā ar mājsaimniecību un nefinanšu sabiedrību pārskatīto kredītu rādītājiem, t. i., 2. papildinājumā minēto 88.–91. rādītāju, sniedz informāciju tikai par jauno darījumu apjomu. Tiek ņemti vērā visi 22.–27. punktā minētie esošie pārskatītie noguldījuma un kredīta līgumi, pat ja pārskata mēnesī viens un tas pats līgums tika pārskatīts vairākkārt. |
| --- | --- |

37.

Saistībā ar mājsaimniecību un nefinanšu sabiedrību pārskatīto kredītu rādītājiem, t. i., 2. papildinājumā minēto 88.–91. rādītāju, sniedz informāciju tikai par jauno darījumu apjomu. Tiek ņemti vērā visi 22.–27. punktā minētie esošie pārskatītie noguldījuma un kredīta līgumi, pat ja pārskata mēnesī viens un tas pats līgums tika pārskatīts vairākkārt.

4.   DAĻA

Instrumentu kategorijas

XI.   
  Vispārīgie noteikumi

| 38. | Pārskatu sniedzēji sniedz statistiskos datus par procentu likmēm, ko MFI piemēro 1. papildinājumā minēto instrumentu kategoriju darījumu atlikumiem un 2. papildinājumā minēto instrumentu kategoriju jaunajiem darījumiem. Kā definēts 16. punktā, noguldījumu uz nakti, noguldījumu ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu, atjaunojamo kredītu, pārsnieguma kredītu un norēķinu karšu procentu kredītu procentu likmes ir jauno darījumu procentu likmes, lai gan jaunu darījumu jēdziens attiecas uz visiem attiecīgajiem krājumiem, un tāpēc tās iekļautas 2. papildinājumā. |
| --- | --- |

38.

Pārskatu sniedzēji sniedz statistiskos datus par procentu likmēm, ko MFI piemēro 1. papildinājumā minēto instrumentu kategoriju darījumu atlikumiem un 2. papildinājumā minēto instrumentu kategoriju jaunajiem darījumiem. Kā definēts 16. punktā, noguldījumu uz nakti, noguldījumu ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu, atjaunojamo kredītu, pārsnieguma kredītu un norēķinu karšu procentu kredītu procentu likmes ir jauno darījumu procentu likmes, lai gan jaunu darījumu jēdziens attiecas uz visiem attiecīgajiem krājumiem, un tāpēc tās iekļautas 2. papildinājumā.

| 39. | 1. un 2. papildinājumā minēto instrumentu kategoriju dažās euro zonas dalībvalstīs valsts līmenī nepiemēro un tādējādi neņem vērā, ja rezidentu kredītiestādes un citas iestādes mājsaimniecībām un nefinanšu sabiedrībām vispār nepiedāvā nevienu šajā kategorijā ietilpstošu produktu. Datus sniedz, ja šādi darījumi tiek veikti, kaut arī ierobežotā apjomā. |
| --- | --- |

39.

1. un 2. papildinājumā minēto instrumentu kategoriju dažās euro zonas dalībvalstīs valsts līmenī nepiemēro un tādējādi neņem vērā, ja rezidentu kredītiestādes un citas iestādes mājsaimniecībām un nefinanšu sabiedrībām vispār nepiedāvā nevienu šajā kategorijā ietilpstošu produktu. Datus sniedz, ja šādi darījumi tiek veikti, kaut arī ierobežotā apjomā.

| 40. | Par katru 1. un 2. papildinājumā definēto instrumentu kategoriju, ko izmanto rezidentu kredītiestāžu un citu iestāžu darījumos ar mājsaimniecībām un nefinanšu sabiedrībām, kuras ir rezidentes euro zonas dalībvalstīs, MFI procentu likmju statistiku vāc, pamatojoties uz visām procentu likmēm, ko piemēro visiem šajā instrumentu kategorijā ietilpstošajiem produktiem. Tas nozīmē, ka NCB nevar definēt kādu valsts produktu kopumu katrā instrumentu kategorijā, uz ko attiecas MFI procentu likmju statistika; gluži pretēji – šī statistika aptver visu to produktu procentu likmes, ko piedāvā katrs pārskatu sniedzējs. Kā minēts 2007. gada 1. augusta Pamatnostādnes ECB/2007/9 par monetāro, finanšu iestāžu un tirgu statistiku (3) 16. pantā, NCB nav pienākuma izlasē iekļaut katru produktu, ko piedāvā attiecīgajā valstī. Tomēr tās nedrīkst izslēgt visu instrumentu kategoriju, pamatojoties uz to, ka ar tiem saistītās summas ir ļoti mazas. Tātad, ja kādas kategorijas instrumentus piedāvā tikai viena iestāde, šo iestādi iekļauj izlasē. Ja kāda instrumentu kategorija euro zona dalībvalstī nav pastāvējusi sākotnējās izlases veidošanas laikā, bet pēc tam kāda iestāde ieviesusi jaunu šīs kategorijas produktu, šo iestādi iekļauj izlasē, kad nākamo reizi pārbauda izlases tipiskumu. Ja attiecīgajā valstī esošajā instrumentu kategorijā izveidots jauns produkts, izlasē iekļautās iestādes sniedz par to datus nākamajā pārskatā, jo visiem pārskatu sniedzējiem jāsniedz dati par visiem saviem produktiem. |
| --- | --- |

40.

Par katru 1. un 2. papildinājumā definēto instrumentu kategoriju, ko izmanto rezidentu kredītiestāžu un citu iestāžu darījumos ar mājsaimniecībām un nefinanšu sabiedrībām, kuras ir rezidentes euro zonas dalībvalstīs, MFI procentu likmju statistiku vāc, pamatojoties uz visām procentu likmēm, ko piemēro visiem šajā instrumentu kategorijā ietilpstošajiem produktiem. Tas nozīmē, ka NCB nevar definēt kādu valsts produktu kopumu katrā instrumentu kategorijā, uz ko attiecas MFI procentu likmju statistika; gluži pretēji – šī statistika aptver visu to produktu procentu likmes, ko piedāvā katrs pārskatu sniedzējs. Kā minēts 2007. gada 1. augusta Pamatnostādnes ECB/2007/9 par monetāro, finanšu iestāžu un tirgu statistiku (3) 16. pantā, NCB nav pienākuma izlasē iekļaut katru produktu, ko piedāvā attiecīgajā valstī. Tomēr tās nedrīkst izslēgt visu instrumentu kategoriju, pamatojoties uz to, ka ar tiem saistītās summas ir ļoti mazas. Tātad, ja kādas kategorijas instrumentus piedāvā tikai viena iestāde, šo iestādi iekļauj izlasē. Ja kāda instrumentu kategorija euro zona dalībvalstī nav pastāvējusi sākotnējās izlases veidošanas laikā, bet pēc tam kāda iestāde ieviesusi jaunu šīs kategorijas produktu, šo iestādi iekļauj izlasē, kad nākamo reizi pārbauda izlases tipiskumu. Ja attiecīgajā valstī esošajā instrumentu kategorijā izveidots jauns produkts, izlasē iekļautās iestādes sniedz par to datus nākamajā pārskatā, jo visiem pārskatu sniedzējiem jāsniedz dati par visiem saviem produktiem.

| 41. | Slikto kredītu un parādu restrukturizācijas kredītu procentu likmes ir izņēmums no principa, saskaņā ar kuru jāaptver visiem produktiem piemērotās visas procentu likmes. Kā minēts 28. punktā, MFI procentu likmju statistikā neiekļauj sliktos kredītus un kredītus parādu restrukturizācijai, kuru procentu likmes ir zemākas par tirgus procentu likmēm, t. i., finansiālās grūtībās nonākušu parādnieku parādu restrukturizācijai. |
| --- | --- |

41.

Slikto kredītu un parādu restrukturizācijas kredītu procentu likmes ir izņēmums no principa, saskaņā ar kuru jāaptver visiem produktiem piemērotās visas procentu likmes. Kā minēts 28. punktā, MFI procentu likmju statistikā neiekļauj sliktos kredītus un kredītus parādu restrukturizācijai, kuru procentu likmes ir zemākas par tirgus procentu likmēm, t. i., finansiālās grūtībās nonākušu parādnieku parādu restrukturizācijai.

XII.   
  Valūtu dalījums

| 42. | MFI procentu likmju statistika aptver visas procentu likmes, ko piemēro potenciālā pārskatu sniedzēju grupa. Dati par noguldījumiem un kredītiem valūtās, kas nav euro, netiek prasīti visu euro zonas dalībvalstu līmenī. Tas atspoguļots 1. un 2. papildinājumā, kur visi rādītāji attiecas uz euro veiktiem noguldījumiem un kredītiem. |
| --- | --- |

42.

MFI procentu likmju statistika aptver visas procentu likmes, ko piemēro potenciālā pārskatu sniedzēju grupa. Dati par noguldījumiem un kredītiem valūtās, kas nav euro, netiek prasīti visu euro zonas dalībvalstu līmenī. Tas atspoguļots 1. un 2. papildinājumā, kur visi rādītāji attiecas uz euro veiktiem noguldījumiem un kredītiem.

XIII.   
  Sektoru dalījums

| 43. | Izņemot repo līgumus, visus noguldījumus un kredītus, par kuriem jāsniedz ziņas MFI procentu likmju statistikas vajadzībām, iedala atbilstoši sektoriem. Tāpēc 1. un 2. papildinājumā nodalīti rādītāji, kas attiecas uz mājsaimniecībām (t. sk. mājsaimniecības apkalpojošām bezpeļņas organizācijām) (4), un rādītāji, kas attiecas uz nefinanšu sabiedrībām (5). Turklāt atsevišķi dati tiek sniegti par mājsaimniecību sastāvdaļu – pašnodarbinātiem/sabiedrībām, kas nav juridiskas personas, taču tikai attiecībā uz jaunajiem kredītiem “citiem mērķiem”. NCB var atbrīvot no prasības atsevišķi norādīt kredītus pašnodarbinātiem, ja tie darījumu atlikumu izteiksmē ir mazāk par 5 % no euro zonas dalībvalsts kopējiem mājsaimniecībām izsniegtajiem kredītiem, ko aprēķina saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33). |
| --- | --- |

43.

Izņemot repo līgumus, visus noguldījumus un kredītus, par kuriem jāsniedz ziņas MFI procentu likmju statistikas vajadzībām, iedala atbilstoši sektoriem. Tāpēc 1. un 2. papildinājumā nodalīti rādītāji, kas attiecas uz mājsaimniecībām (t. sk. mājsaimniecības apkalpojošām bezpeļņas organizācijām) (4), un rādītāji, kas attiecas uz nefinanšu sabiedrībām (5). Turklāt atsevišķi dati tiek sniegti par mājsaimniecību sastāvdaļu – pašnodarbinātiem/sabiedrībām, kas nav juridiskas personas, taču tikai attiecībā uz jaunajiem kredītiem “citiem mērķiem”. NCB var atbrīvot no prasības atsevišķi norādīt kredītus pašnodarbinātiem, ja tie darījumu atlikumu izteiksmē ir mazāk par 5 % no euro zonas dalībvalsts kopējiem mājsaimniecībām izsniegtajiem kredītiem, ko aprēķina saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33).

| 44. | 1. papildinājuma 5. rādītājs un 2. papildinājuma 11. rādītājs attiecas uz repo līgumiem. Lai gan visās euro zonas dalībvalstīs atlīdzības maksājumi par repo līgumiem ir atkarīgi no turētāja sektora, katras euro zonas dalībvalsts līmenī nav jāveic repo līgumu dalījums atbilstoši sektoriem, t. i., mājsaimniecībām un nefinanšu sabiedrībām. Turklāt katras eurozonas dalībvalsts līmenī nav jāveic arī dalījums atbilstoši termiņam, jo parasti repo līgumi ir īstermiņa darījumi. MFI procentu likme par repo līgumiem vienādi attiecas uz abiem sektoriem. |
| --- | --- |

44.

1. papildinājuma 5. rādītājs un 2. papildinājuma 11. rādītājs attiecas uz repo līgumiem. Lai gan visās euro zonas dalībvalstīs atlīdzības maksājumi par repo līgumiem ir atkarīgi no turētāja sektora, katras euro zonas dalībvalsts līmenī nav jāveic repo līgumu dalījums atbilstoši sektoriem, t. i., mājsaimniecībām un nefinanšu sabiedrībām. Turklāt katras eurozonas dalībvalsts līmenī nav jāveic arī dalījums atbilstoši termiņam, jo parasti repo līgumi ir īstermiņa darījumi. MFI procentu likme par repo līgumiem vienādi attiecas uz abiem sektoriem.

| 45. | 2. papildinājuma 5. un 6. rādītājs attiecas uz mājsaimniecību noguldījumiem ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu. Tomēr katras euro zonas dalībvalsts līmenī procentu likme noguldījumiem ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu un tiem piemērojamais svērums attiecas uz mājsaimniecību un nefinanšu sabiedrību veiktajiem noguldījumiem ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu, t. i., abus sektorus apvieno, bet iedala mājsaimniecību sektorā. Nav nepieciešams katras euro zonas dalībvalsts līmenī veikt dalījumu atbilstoši sektoriem. |
| --- | --- |

45.

2. papildinājuma 5. un 6. rādītājs attiecas uz mājsaimniecību noguldījumiem ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu. Tomēr katras euro zonas dalībvalsts līmenī procentu likme noguldījumiem ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu un tiem piemērojamais svērums attiecas uz mājsaimniecību un nefinanšu sabiedrību veiktajiem noguldījumiem ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu, t. i., abus sektorus apvieno, bet iedala mājsaimniecību sektorā. Nav nepieciešams katras euro zonas dalībvalsts līmenī veikt dalījumu atbilstoši sektoriem.

XIV.   
  Dalījums atbilstoši instrumentu veidiem

| 46. | Ja 47.–55. punktā nav noteikts citādi, MFI noteikto procentu likmju dalījums atbilstoši instrumentiem un instrumentu veidu definīcijas saskan ar aktīvu un pasīvu kategorijām, kas izklāstītas Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) II pielikuma 2. daļā. |
| --- | --- |

46.

Ja 47.–55. punktā nav noteikts citādi, MFI noteikto procentu likmju dalījums atbilstoši instrumentiem un instrumentu veidu definīcijas saskan ar aktīvu un pasīvu kategorijām, kas izklāstītas Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) II pielikuma 2. daļā.

| 47. | MFI noteiktās procentu likmes noguldījumiem uz nakti, t. i., 2. papildinājuma 1. un 7. rādītājs, attiecas uz visiem noguldījumiem uz nakti neatkarīgi no tā, vai par tiem maksā procentus. Tāpēc MFI procentu likmju statistikā atspoguļo noguldījumus uz nakti, par kuriem nemaksā procentus. |
| --- | --- |

47.

MFI noteiktās procentu likmes noguldījumiem uz nakti, t. i., 2. papildinājuma 1. un 7. rādītājs, attiecas uz visiem noguldījumiem uz nakti neatkarīgi no tā, vai par tiem maksā procentus. Tāpēc MFI procentu likmju statistikā atspoguļo noguldījumus uz nakti, par kuriem nemaksā procentus.

| 48. | Neatkarīgi no procentu likmes darbības sākotnējā perioda MFI procentu likmju statistikā atjaunojamie kredīti un pārsnieguma kredīti, t. i., 2. papildinājuma 12. un 23. rādītājs, atbilst tiem, kas definēti Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) II pielikuma 2. daļā. Soda naudas, ko piemēro bankas pārsnieguma kredītiem kā citu maksu komponenti, piemēram, kā īpašas maksas, neietilpst NGPL, kā definēts 1. punktā, jo šā veida procentu likme aptver tikai kredītu procentu likmi. Šajā kategorijā uzrādītos kredītus neuzrāda nevienā citā jauno darījumu kategorijā. |
| --- | --- |

48.

Neatkarīgi no procentu likmes darbības sākotnējā perioda MFI procentu likmju statistikā atjaunojamie kredīti un pārsnieguma kredīti, t. i., 2. papildinājuma 12. un 23. rādītājs, atbilst tiem, kas definēti Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) II pielikuma 2. daļā. Soda naudas, ko piemēro bankas pārsnieguma kredītiem kā citu maksu komponenti, piemēram, kā īpašas maksas, neietilpst NGPL, kā definēts 1. punktā, jo šā veida procentu likme aptver tikai kredītu procentu likmi. Šajā kategorijā uzrādītos kredītus neuzrāda nevienā citā jauno darījumu kategorijā.

| 49. | MFI procentu likmju statistikā norēķinu karšu parādi atbilst tiem, kas definēti Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) II pielikuma 2. daļā. Datus par procentu likmi 32. un 36. rādītājā uzrāda tikai par norēķinu karšu procentu kredītiem. Procentu likmi norēķinu karšu bezprocentu kredītiem atsevišķi neuzrāda, jo tā atbilstoši definīcijai ir 0 %. Tomēr norēķinu karšu bezprocentu kredītu atlikums kopā ar norēķinu karšu procentu kredīta atlikumu veido daļu no statistikas par procentu likmēm, ko MFI piemēro atlikumiem. Norēķinu karšu procentu kredītus un norēķinu karšu bezprocentu kredītus neuzrāda nevienā citā jauno darījumu rādītājā. |
| --- | --- |

49.

MFI procentu likmju statistikā norēķinu karšu parādi atbilst tiem, kas definēti Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) II pielikuma 2. daļā. Datus par procentu likmi 32. un 36. rādītājā uzrāda tikai par norēķinu karšu procentu kredītiem. Procentu likmi norēķinu karšu bezprocentu kredītiem atsevišķi neuzrāda, jo tā atbilstoši definīcijai ir 0 %. Tomēr norēķinu karšu bezprocentu kredītu atlikums kopā ar norēķinu karšu procentu kredīta atlikumu veido daļu no statistikas par procentu likmēm, ko MFI piemēro atlikumiem. Norēķinu karšu procentu kredītus un norēķinu karšu bezprocentu kredītus neuzrāda nevienā citā jauno darījumu rādītājā.

| 50. | MFI procentu likmju statistikā jauni kredīti nefinanšu sabiedrībām (izņemot atjaunojamos kredītus, pārsnieguma kredītus un norēķinu karšu parādus), t. i., 2. papildinājuma 37.–54. rādītājs, 80., 82., 84. un 91. rādītājs ietver visus jebkura apjoma kredītus, kas nav norēķinu karšu parādi, atjaunojamie kredīti un pārsnieguma kredīti uzņēmumiem, savukārt 62.–79. rādītājs, 81., 83. un 85. rādītājs attiecas uz kredītiem ar nodrošinājumu, kā definēts 64. punktā. 1. papildinājumā, kas attiecas uz darījumu atlikumiem, minētie kredīti nefinanšu sabiedrībām atbilst tiem, kas definēti Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) II pielikuma 2. daļā, un attiecas uz atjaunojamiem kredītiem, pārsnieguma kredītiem un norēķinu karšu parādu. |
| --- | --- |

50.

MFI procentu likmju statistikā jauni kredīti nefinanšu sabiedrībām (izņemot atjaunojamos kredītus, pārsnieguma kredītus un norēķinu karšu parādus), t. i., 2. papildinājuma 37.–54. rādītājs, 80., 82., 84. un 91. rādītājs ietver visus jebkura apjoma kredītus, kas nav norēķinu karšu parādi, atjaunojamie kredīti un pārsnieguma kredīti uzņēmumiem, savukārt 62.–79. rādītājs, 81., 83. un 85. rādītājs attiecas uz kredītiem ar nodrošinājumu, kā definēts 64. punktā. 1. papildinājumā, kas attiecas uz darījumu atlikumiem, minētie kredīti nefinanšu sabiedrībām atbilst tiem, kas definēti Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) II pielikuma 2. daļā, un attiecas uz atjaunojamiem kredītiem, pārsnieguma kredītiem un norēķinu karšu parādu.

| 51. | MFI procentu likmju statistikā jauni kredīti mājsaimniecībām patēriņam, t. i., 2. papildinājuma 13.–15., 30. un 88. rādītājs, tiek definēti kā kredīti, kas nav norēķinu karšu parāds, atjaunojamais kredīts un pārsnieguma kredīts un kas piešķirti personīgai izmantošanai, patērējot preces vai pakalpojumus, turklāt 55.–57. rādītājs attiecas uz 64. punktā definētajiem kredītiem ar nodrošinājumu. 1. papildinājumā, kas attiecas uz darījumu atlikumiem, minētie patēriņa kredīti atbilst tiem, kas definēti Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) II pielikuma 2. daļā, un attiecas uz atjaunojamiem kredītiem, pārsnieguma kredītiem un norēķinu karšu parādiem. |
| --- | --- |

51.

MFI procentu likmju statistikā jauni kredīti mājsaimniecībām patēriņam, t. i., 2. papildinājuma 13.–15., 30. un 88. rādītājs, tiek definēti kā kredīti, kas nav norēķinu karšu parāds, atjaunojamais kredīts un pārsnieguma kredīts un kas piešķirti personīgai izmantošanai, patērējot preces vai pakalpojumus, turklāt 55.–57. rādītājs attiecas uz 64. punktā definētajiem kredītiem ar nodrošinājumu. 1. papildinājumā, kas attiecas uz darījumu atlikumiem, minētie patēriņa kredīti atbilst tiem, kas definēti Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) II pielikuma 2. daļā, un attiecas uz atjaunojamiem kredītiem, pārsnieguma kredītiem un norēķinu karšu parādiem.

| 52. | MFI procentu likmju statistikā jauni kredīti mājsaimniecībām mājokļa iegādei, t. i., 2. papildinājuma 16.–19., 31. un 89. rādītājs, tiek definēti kā kredīti, kas nav atjaunojamie kredīti, pārsnieguma kredīti vai norēķinu karšu parāds un kas izsniegti ieguldīšanai mājokļos, t. sk. ēkās, garāžās un mājas uzlabojumos (remontā), savukārt 58.–61. rādītājs attiecas uz kredītiem ar nodrošinājumu, kā noteikts 64. punktā. 1. papildinājumā, kas atsaucas uz darījumu atlikumiem, minētie kredīti mājsaimniecībām mājokļu iegādei atbilst tiem, kas definēti Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) II pielikuma 2. daļā, un attiecas uz atjaunojamiem kredītiem, pārsnieguma kredītiem un norēķinu karšu parādu. |
| --- | --- |

52.

MFI procentu likmju statistikā jauni kredīti mājsaimniecībām mājokļa iegādei, t. i., 2. papildinājuma 16.–19., 31. un 89. rādītājs, tiek definēti kā kredīti, kas nav atjaunojamie kredīti, pārsnieguma kredīti vai norēķinu karšu parāds un kas izsniegti ieguldīšanai mājokļos, t. sk. ēkās, garāžās un mājas uzlabojumos (remontā), savukārt 58.–61. rādītājs attiecas uz kredītiem ar nodrošinājumu, kā noteikts 64. punktā. 1. papildinājumā, kas atsaucas uz darījumu atlikumiem, minētie kredīti mājsaimniecībām mājokļu iegādei atbilst tiem, kas definēti Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) II pielikuma 2. daļā, un attiecas uz atjaunojamiem kredītiem, pārsnieguma kredītiem un norēķinu karšu parādu.

| 53. | MFI procentu likmju statistikā jauni kredīti mājsaimniecībām citiem mērķiem, t. i., 2. papildinājuma 20.–22., 33.–35. un 90. rādītājs, tiek definēti kā kredīti, kas nav atjaunojamie kredīti, pārsnieguma kredīti vai norēķinu karšu parādi un kas piešķirti tādiem mērķiem kā uzņēmējdarbība, parāda konsolidācija, izglītība utt. 1. papildinājumā, kas attiecas uz darījumu atlikumiem, minētie citi kredīti mājsaimniecībām atbilst tiem, kas definēti Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) II pielikuma 2. daļā, un attiecas uz atjaunojamiem kredītiem, pārsnieguma kredītiem un norēķinu karšu parādu. |
| --- | --- |

53.

MFI procentu likmju statistikā jauni kredīti mājsaimniecībām citiem mērķiem, t. i., 2. papildinājuma 20.–22., 33.–35. un 90. rādītājs, tiek definēti kā kredīti, kas nav atjaunojamie kredīti, pārsnieguma kredīti vai norēķinu karšu parādi un kas piešķirti tādiem mērķiem kā uzņēmējdarbība, parāda konsolidācija, izglītība utt. 1. papildinājumā, kas attiecas uz darījumu atlikumiem, minētie citi kredīti mājsaimniecībām atbilst tiem, kas definēti Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) II pielikuma 2. daļā, un attiecas uz atjaunojamiem kredītiem, pārsnieguma kredītiem un norēķinu karšu parādu.

| 54. | MFI darījumu atlikumu procentu likmju vajadzībām patēriņa kredīti, kredīti mājsaimniecībām mājokļa iegādei un citi kredīti mājsaimniecībām citiem mērķiem kopā veido visus kredītus, ko rezidentu kredītiestādes un citas iestādes aizdevušas mājsaimniecībām, t. sk., atjaunojamos kredītus, pārsnieguma kredītus un norēķinu karšu (bezprocentu un procentu) parādus. |
| --- | --- |

54.

MFI darījumu atlikumu procentu likmju vajadzībām patēriņa kredīti, kredīti mājsaimniecībām mājokļa iegādei un citi kredīti mājsaimniecībām citiem mērķiem kopā veido visus kredītus, ko rezidentu kredītiestādes un citas iestādes aizdevušas mājsaimniecībām, t. sk., atjaunojamos kredītus, pārsnieguma kredītus un norēķinu karšu (bezprocentu un procentu) parādus.

| 55. | MFI jauno darījumu procentu likmju vajadzībām norēķinu karšu procentu kredīti, atjaunojamie kredīti un pārsnieguma kredīti, kredīti mājsaimniecībām patēriņam, mājokļa iegādei un citiem mērķiem kopā aptver visus kredītus, izņemot norēķinu karšu bezprocentu kredītus, ko kredītiestādes un citas iestādes, kas ir rezidenti, piešķīrušas mājsaimniecībām. Dati par norēķinu karšu bezprocentu kredītu netiek atsevišķi sniegti MFI procentu likmju statistikā par jauniem darījumiem, bet tiek iekļauti attiecīgajos darījumu atlikumu posteņos. |
| --- | --- |

55.

MFI jauno darījumu procentu likmju vajadzībām norēķinu karšu procentu kredīti, atjaunojamie kredīti un pārsnieguma kredīti, kredīti mājsaimniecībām patēriņam, mājokļa iegādei un citiem mērķiem kopā aptver visus kredītus, izņemot norēķinu karšu bezprocentu kredītus, ko kredītiestādes un citas iestādes, kas ir rezidenti, piešķīrušas mājsaimniecībām. Dati par norēķinu karšu bezprocentu kredītu netiek atsevišķi sniegti MFI procentu likmju statistikā par jauniem darījumiem, bet tiek iekļauti attiecīgajos darījumu atlikumu posteņos.

XV.   
  Dalījums atbilstoši apjomam

| 56. | Citiem kredītiem nefinanšu sabiedrībām, t. i., 2. papildinājuma 37.–54. un 62.–85. rādītājam, tiek šķirtas trīs apjoma kategorijas: a) “līdz 0,25 milj. euro ieskaitot”; b) “vairāk par 0,25–1 milj. euro ieskaitot”; un c) “lielāki par 1 milj. euro”. Apjoms attiecas uz vienu atsevišķu kredīta darījumu, ko uzskata par jaunu darījumu, nevis uz visiem darījumiem starp nefinanšu sabiedrībām un pārskatu sniedzēju. |
| --- | --- |

56.

Citiem kredītiem nefinanšu sabiedrībām, t. i., 2. papildinājuma 37.–54. un 62.–85. rādītājam, tiek šķirtas trīs apjoma kategorijas: a) “līdz 0,25 milj. euro ieskaitot”; b) “vairāk par 0,25–1 milj. euro ieskaitot”; un c) “lielāki par 1 milj. euro”. Apjoms attiecas uz vienu atsevišķu kredīta darījumu, ko uzskata par jaunu darījumu, nevis uz visiem darījumiem starp nefinanšu sabiedrībām un pārskatu sniedzēju.

XVI.   
  Dalījums atbilstoši sākotnējam un atlikušajam termiņam, brīdinājuma termiņam un procentu likmes pārskatīšanas periodam vai procentu likmes darbības sākotnējam periodam

| 57. | Atkarībā no instrumenta veida un tā, vai MFI procentu likme attiecas uz darījumu atlikumiem vai jauniem darījumiem, statistiskie dati sniedz dalījumu atbilstoši sākotnējam un atlikušajam termiņam, brīdinājuma termiņam un procentu likmes pārskatīšanas periodam un/vai procentu likmes darbības sākotnējam periodam. Šie dalījumi attiecas uz laika intervāliem, piemēram, procentu likme attiecībā uz noguldījumu ar noteikto termiņu līdz 2 gadiem attiecas uz vidējo procentu likmi visiem noguldījumiem ar sākotnējo noteikto termiņu no 2 dienām līdz 2 gadiem, svērumu nosakot atbilstoši noguldījuma lielumam. |
| --- | --- |

57.

Atkarībā no instrumenta veida un tā, vai MFI procentu likme attiecas uz darījumu atlikumiem vai jauniem darījumiem, statistiskie dati sniedz dalījumu atbilstoši sākotnējam un atlikušajam termiņam, brīdinājuma termiņam un procentu likmes pārskatīšanas periodam un/vai procentu likmes darbības sākotnējam periodam. Šie dalījumi attiecas uz laika intervāliem, piemēram, procentu likme attiecībā uz noguldījumu ar noteikto termiņu līdz 2 gadiem attiecas uz vidējo procentu likmi visiem noguldījumiem ar sākotnējo noteikto termiņu no 2 dienām līdz 2 gadiem, svērumu nosakot atbilstoši noguldījuma lielumam.

| 58. | Iedalījums atbilstoši sākotnējam termiņam un atlikušajam termiņam, kā arī brīdinājuma termiņam un procentu likmes pārskatīšanas periodam izriet no definīcijām, kas izklāstītas Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) II pielikuma 2. daļā. Dalījums atbilstoši sākotnējam termiņam tiek piemērots visām noguldījumu kategorijām, kas nav repo līgumi, un attiecas uz darījumu atlikumiem un visām kredītu kategorijām, kas attiecas uz darījumu atlikumiem, kā tas izklāstīts 1. papildinājumā. Dalījums atbilstoši sākotnējam termiņam kombinācijā ar atlikušo termiņu un nākamam procentu likmes pārskatīšanas periodam tiek piemērots 15.–26. rādītājā, kā tas izklāstīts 1. papildinājumā. Dalījums atbilstoši sākotnējam termiņam tiek piemērots arī jaunajiem darījumiem attiecībā uz noguldījumiem ar noteikto termiņu, bet dalījums atbilstoši brīdinājuma termiņam – jaunajiem darījumiem attiecībā uz noguldījumiem ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu, kā izklāstīts 2. papildinājumā. Atsevišķi dati par kredītiem nefinanšu sabiedrībām ar procentu likmes darbības sākotnējo periodu līdz 1 gadam kombinācijā ar sākotnējo termiņu ilgāku par 1 gadu tiek sniegti par katru kredītu apjoma grupu, kas minēta 56. punktā un kā tas izklāstīts 2. papildinājumā. |
| --- | --- |

58.

Iedalījums atbilstoši sākotnējam termiņam un atlikušajam termiņam, kā arī brīdinājuma termiņam un procentu likmes pārskatīšanas periodam izriet no definīcijām, kas izklāstītas Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) II pielikuma 2. daļā. Dalījums atbilstoši sākotnējam termiņam tiek piemērots visām noguldījumu kategorijām, kas nav repo līgumi, un attiecas uz darījumu atlikumiem un visām kredītu kategorijām, kas attiecas uz darījumu atlikumiem, kā tas izklāstīts 1. papildinājumā. Dalījums atbilstoši sākotnējam termiņam kombinācijā ar atlikušo termiņu un nākamam procentu likmes pārskatīšanas periodam tiek piemērots 15.–26. rādītājā, kā tas izklāstīts 1. papildinājumā. Dalījums atbilstoši sākotnējam termiņam tiek piemērots arī jaunajiem darījumiem attiecībā uz noguldījumiem ar noteikto termiņu, bet dalījums atbilstoši brīdinājuma termiņam – jaunajiem darījumiem attiecībā uz noguldījumiem ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu, kā izklāstīts 2. papildinājumā. Atsevišķi dati par kredītiem nefinanšu sabiedrībām ar procentu likmes darbības sākotnējo periodu līdz 1 gadam kombinācijā ar sākotnējo termiņu ilgāku par 1 gadu tiek sniegti par katru kredītu apjoma grupu, kas minēta 56. punktā un kā tas izklāstīts 2. papildinājumā.

| 59. | Jauno darījumu kredītu procentu likmes, izņemot 88.–91. rādītāju attiecībā uz pārskatītiem kredītiem 2. papildinājumā, iedala atbilstoši līgumā norādītajam procentu likmes darbības sākotnējam periodam. MFI procentu likmju statistikai procentu likmes darbības sākotnējo periodu definē kā iepriekš noteiktu laika posmu līguma darbības sākumā, kad nevar mainīt procentu likmes vērtību. Procentu likmes darbības sākotnējais periods var būt īsāks vai vienāds ar kredīta sākotnējo termiņu. Procentu likmes vērtību uzskata par nemainīgu tikai tad, ja tās līmenis ir definēts precīzi, piemēram, 10 %, vai kā starpība salīdzinājumā ar atsauces procentu likmi noteiktā laika posmā, piemēram, 6 mēnešu EURIBOR plus 2 procentu punkti noteiktā dienā un laikā. Ja līguma sākumā mājsaimniecība vai nefinanšu sabiedrība un pārskatu sniedzējs uz noteiktu laiku vienojas par kredīta procentu likmes aprēķināšanu, piemēram, 6 mēnešu EURIBOR plus 2 procentu punkti uz trim gadiem, par procentu likmes darbības sākotnējo periodu neuzskata triju gadu periodu, bet gan sešu mēnešu periodu, jo procentu likmes vērtība triju gadu laikā var mainīties ik pēc sešiem mēnešiem. MFI procentu likmju statistika par jauniem kredīta darījumiem atspoguļo tikai to procentu likmi, par ko puses attiecībā uz procentu likmes darbības sākotnējo periodu vienojušās līguma darbības sākumā vai pēc kredīta līguma pārskatīšanas. Ja pēc šā procentu likmes darbības sākotnējā perioda procentu likme automātiski kļūst par mainīgo procentu likmi, to neatspoguļo MFI jauno darījumu procentu likmēs, bet tikai MFI darījumu atlikumu procentu likmēs. |
| --- | --- |

59.

Jauno darījumu kredītu procentu likmes, izņemot 88.–91. rādītāju attiecībā uz pārskatītiem kredītiem 2. papildinājumā, iedala atbilstoši līgumā norādītajam procentu likmes darbības sākotnējam periodam. MFI procentu likmju statistikai procentu likmes darbības sākotnējo periodu definē kā iepriekš noteiktu laika posmu līguma darbības sākumā, kad nevar mainīt procentu likmes vērtību. Procentu likmes darbības sākotnējais periods var būt īsāks vai vienāds ar kredīta sākotnējo termiņu. Procentu likmes vērtību uzskata par nemainīgu tikai tad, ja tās līmenis ir definēts precīzi, piemēram, 10 %, vai kā starpība salīdzinājumā ar atsauces procentu likmi noteiktā laika posmā, piemēram, 6 mēnešu EURIBOR plus 2 procentu punkti noteiktā dienā un laikā. Ja līguma sākumā mājsaimniecība vai nefinanšu sabiedrība un pārskatu sniedzējs uz noteiktu laiku vienojas par kredīta procentu likmes aprēķināšanu, piemēram, 6 mēnešu EURIBOR plus 2 procentu punkti uz trim gadiem, par procentu likmes darbības sākotnējo periodu neuzskata triju gadu periodu, bet gan sešu mēnešu periodu, jo procentu likmes vērtība triju gadu laikā var mainīties ik pēc sešiem mēnešiem. MFI procentu likmju statistika par jauniem kredīta darījumiem atspoguļo tikai to procentu likmi, par ko puses attiecībā uz procentu likmes darbības sākotnējo periodu vienojušās līguma darbības sākumā vai pēc kredīta līguma pārskatīšanas. Ja pēc šā procentu likmes darbības sākotnējā perioda procentu likme automātiski kļūst par mainīgo procentu likmi, to neatspoguļo MFI jauno darījumu procentu likmēs, bet tikai MFI darījumu atlikumu procentu likmēs.

| 60. | Kredītiem mājsaimniecībām šķir šādus procentu likmes darbības sākotnējos periodus: | Kredītiem mājsaimniecībām patēriņam un citiem mērķiem:






  — | mainīga procentu likme un procentu likmes darbības sākotnējais periods līdz 1 gadam vai vienāds ar 1 gadu, |
| --- | --- | --- | --- |

60.

Kredītiem mājsaimniecībām šķir šādus procentu likmes darbības sākotnējos periodus:

Kredītiem mājsaimniecībām patēriņam un citiem mērķiem:

—

mainīga procentu likme un procentu likmes darbības sākotnējais periods līdz 1 gadam vai vienāds ar 1 gadu,

| — | procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 1 gadu un līdz 5 gadiem vai vienāds ar 5 gadiem, |
| --- | --- |

—

procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 1 gadu un līdz 5 gadiem vai vienāds ar 5 gadiem,

| — | procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 5 gadiem. |
| --- | --- |

—

procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 5 gadiem.

| | Kredītiem mājsaimniecībām mājokļu iegādei:






  — | mainīga procentu likme un procentu likmes darbības sākotnējais periods līdz 1 gadam vai vienāds ar 1 gadu, |
| --- | --- | --- |

Kredītiem mājsaimniecībām mājokļu iegādei:

—

mainīga procentu likme un procentu likmes darbības sākotnējais periods līdz 1 gadam vai vienāds ar 1 gadu,

| — | procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 1 gadu un līdz 5 gadiem vai vienāds ar 5 gadiem, |
| --- | --- |

—

procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 1 gadu un līdz 5 gadiem vai vienāds ar 5 gadiem,

| — | procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 5 gadiem un līdz 10 gadiem vai vienāds ar 10 gadiem un |
| --- | --- |

—

procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 5 gadiem un līdz 10 gadiem vai vienāds ar 10 gadiem un

| — | procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 10 gadiem. |
| --- | --- |

—

procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 10 gadiem.

| 61. | Šādi procentu likmes darbības sākotnējie periodi tiek šķirti kredītiem nefinanšu sabiedrībām līdz 0,25 milj. euro, vairāk nekā 0,25 milj. euro un līdz 1 milj. euro, kā arī vairāk nekā 1 milj. euro:






  — | mainīga procentu likme un procentu likmes darbības sākotnējais periods īsāks par 3 mēnešiem vai vienāds ar 3 mēnešiem, |
| --- | --- | --- |

61.

Šādi procentu likmes darbības sākotnējie periodi tiek šķirti kredītiem nefinanšu sabiedrībām līdz 0,25 milj. euro, vairāk nekā 0,25 milj. euro un līdz 1 milj. euro, kā arī vairāk nekā 1 milj. euro:

—

mainīga procentu likme un procentu likmes darbības sākotnējais periods īsāks par 3 mēnešiem vai vienāds ar 3 mēnešiem,

| — | procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 3 mēnešiem un līdz 1 gadam vai vienāds ar 1 gadu, |
| --- | --- |

—

procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 3 mēnešiem un līdz 1 gadam vai vienāds ar 1 gadu,

| — | procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 1 gadu un īsāks par 3 gadiem vai vienāds ar 3 gadiem, |
| --- | --- |

—

procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 1 gadu un īsāks par 3 gadiem vai vienāds ar 3 gadiem,

| — | procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 3 gadiem un līdz 5 gadiem vai vienāds ar 5 gadiem, |
| --- | --- |

—

procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 3 gadiem un līdz 5 gadiem vai vienāds ar 5 gadiem,

| — | procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 5 gadiem un līdz 10 gadiem vai vienāds ar 10 gadiem, |
| --- | --- |

—

procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 5 gadiem un līdz 10 gadiem vai vienāds ar 10 gadiem,

| — | procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 10 gadiem. |
| --- | --- |

—

procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 10 gadiem.

| 62. | MFI procentu likmju statistikai “mainīgo procentu likmi” definē kā procentu likmi, kas tiek pārskatīta nepārtraukti (piemēram, katru dienu) vai pēc MFI, izņemot centrālās bankas un NTF, ieskatiem. |
| --- | --- |

62.

MFI procentu likmju statistikai “mainīgo procentu likmi” definē kā procentu likmi, kas tiek pārskatīta nepārtraukti (piemēram, katru dienu) vai pēc MFI, izņemot centrālās bankas un NTF, ieskatiem.

XVII.   
  Dalījums atbilstoši kredītiem ar nodrošinājumu un/vai garantiju

| 63. | Dati par kredītiem mājsaimniecībām un nefinanšu sabiedrībām ar nodrošinājumu un/vai garantiju, tiek sniegti atsevišķi visās MFI procentu likmju statistikas jauno darījumu kategorijās, izņemot norēķinu karšu parādus, atjaunojamos kredītus un pārsnieguma kredītus, kā arī kredītus citiem mērķiem. Turklāt netiek prasīts dalījums atbilstoši nodrošinājuma/garantijas rādītājiem, kas attiecas uz jauno pārskatīto darījumu apjomu. |
| --- | --- |

63.

Dati par kredītiem mājsaimniecībām un nefinanšu sabiedrībām ar nodrošinājumu un/vai garantiju, tiek sniegti atsevišķi visās MFI procentu likmju statistikas jauno darījumu kategorijās, izņemot norēķinu karšu parādus, atjaunojamos kredītus un pārsnieguma kredītus, kā arī kredītus citiem mērķiem. Turklāt netiek prasīts dalījums atbilstoši nodrošinājuma/garantijas rādītājiem, kas attiecas uz jauno pārskatīto darījumu apjomu.

| 64. | MFI procentu likmju statistikā kredītu iedalījums atbilstoši nodrošinājumam/garantijai ietver to kredītu kopējo summu, kas saistīti ar jaunajiem darījumiem, kā arī nodrošināti ar “fondētās kredītaizsardzības” metodi, kura definēta Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Regulas (ES) Nr. 575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām (6) 4. panta 1. punkta 58. apakšpunktā un 197.–200. pantā, un/vai galvoti ar “nefondētās kredītaizsardzības” metodi, kura definēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 59. apakšpunktā un 201., 202. un 203. pantā, tādējādi nodrošinājuma/garantijas vērtībai esot lielākai par kredīta summu vai vienādai ar to. Ja MFI, izņemot centrālās bankas un NTF, piemēro sistēmu, kas atšķiras no “Standartizētās pieejas”, kura uzraudzības vajadzībām definēta Regulā (ES) Nr. 575/2013, tā var piemērot tādu pašu pieeju, sniedzot datus par šajā dalījumā iekļautajiem kredītiem. |
| --- | --- |

64.

MFI procentu likmju statistikā kredītu iedalījums atbilstoši nodrošinājumam/garantijai ietver to kredītu kopējo summu, kas saistīti ar jaunajiem darījumiem, kā arī nodrošināti ar “fondētās kredītaizsardzības” metodi, kura definēta Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Regulas (ES) Nr. 575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām (6) 4. panta 1. punkta 58. apakšpunktā un 197.–200. pantā, un/vai galvoti ar “nefondētās kredītaizsardzības” metodi, kura definēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 59. apakšpunktā un 201., 202. un 203. pantā, tādējādi nodrošinājuma/garantijas vērtībai esot lielākai par kredīta summu vai vienādai ar to. Ja MFI, izņemot centrālās bankas un NTF, piemēro sistēmu, kas atšķiras no “Standartizētās pieejas”, kura uzraudzības vajadzībām definēta Regulā (ES) Nr. 575/2013, tā var piemērot tādu pašu pieeju, sniedzot datus par šajā dalījumā iekļautajiem kredītiem.

5.   DAĻA

Pārskatu sniegšanas pienākumi

| 65. | Lai iegūtu apkopojumus, kas attiecas uz visām euro zonas dalībvalstīm, katrā 1. un 2. papildinājumā minētajā instrumentu kategorijā piemēro trīs apkopojuma līmeņus. |
| --- | --- |

65.

Lai iegūtu apkopojumus, kas attiecas uz visām euro zonas dalībvalstīm, katrā 1. un 2. papildinājumā minētajā instrumentu kategorijā piemēro trīs apkopojuma līmeņus.

XVIII.   
  Statistiskā informācija pārskatu sniedzēju līmenī

| 66. | Pirmo apkopojuma līmeni veic pārskatu sniedzēji, kā definēts 67.–72. punktā. NCB tomēr var prasīt no pārskatu sniedzējiem, lai tiktu sniegti dati par atsevišķiem noguldījumiem un kredītiem. Datus sniedz NCB euro zonas dalībvalstī, kurā pārskatu sniedzējs ir rezidents. |
| --- | --- |

66.

Pirmo apkopojuma līmeni veic pārskatu sniedzēji, kā definēts 67.–72. punktā. NCB tomēr var prasīt no pārskatu sniedzējiem, lai tiktu sniegti dati par atsevišķiem noguldījumiem un kredītiem. Datus sniedz NCB euro zonas dalībvalstī, kurā pārskatu sniedzējs ir rezidents.

| 67. | Ja darījumu atlikumu procentu likmes, t. i., 1. papildinājuma 1.–26. rādītāju, aprēķina kā rādītāju, kas raksturo konstatējumus perioda beigās, pārskatu sniedzēji sniedz datus par vidējo svērto procentu likmi, ko katrai no instrumentu kategorijām piemēro mēneša pēdējā dienā. |
| --- | --- |

67.

Ja darījumu atlikumu procentu likmes, t. i., 1. papildinājuma 1.–26. rādītāju, aprēķina kā rādītāju, kas raksturo konstatējumus perioda beigās, pārskatu sniedzēji sniedz datus par vidējo svērto procentu likmi, ko katrai no instrumentu kategorijām piemēro mēneša pēdējā dienā.

| 68. | Ja darījumu atlikumu procentu likmes, t. i., 1. papildinājuma 1.–26. rādītāju, aprēķina kā rādītāju, kas raksturo netieši aprēķinātās mēneša vidējās procentu likmes, pārskatu sniedzēji sniedz datus par pārskata mēnesī uzkrātajiem procentiem, kas maksājami par noguldījumiem un saņemami par kredītiem, kā arī noguldījumu un kredītu vidējos krājumus tajā pašā mēnesī par katru instrumentu kategoriju. |
| --- | --- |

68.

Ja darījumu atlikumu procentu likmes, t. i., 1. papildinājuma 1.–26. rādītāju, aprēķina kā rādītāju, kas raksturo netieši aprēķinātās mēneša vidējās procentu likmes, pārskatu sniedzēji sniedz datus par pārskata mēnesī uzkrātajiem procentiem, kas maksājami par noguldījumiem un saņemami par kredītiem, kā arī noguldījumu un kredītu vidējos krājumus tajā pašā mēnesī par katru instrumentu kategoriju.

| 69. | Ja procentu likmes noguldījumiem uz nakti, noguldījumiem ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu, norēķinu karšu procentu kredītiem, kā arī atjaunojamiem kredītiem un pārsnieguma kredītiem, t. i., 2. papildinājuma 1., 5., 6., 7., 12., 23., 32. un 36. rādītāju, aprēķina kā rādītāju, kas raksturo konstatējumus perioda beigās, pārskatu sniedzēji sniedz datus par vidējo svērto procentu likmi, ko katrai instrumentu kategorijai piemēro mēneša pēdējā dienā. |
| --- | --- |

69.

Ja procentu likmes noguldījumiem uz nakti, noguldījumiem ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu, norēķinu karšu procentu kredītiem, kā arī atjaunojamiem kredītiem un pārsnieguma kredītiem, t. i., 2. papildinājuma 1., 5., 6., 7., 12., 23., 32. un 36. rādītāju, aprēķina kā rādītāju, kas raksturo konstatējumus perioda beigās, pārskatu sniedzēji sniedz datus par vidējo svērto procentu likmi, ko katrai instrumentu kategorijai piemēro mēneša pēdējā dienā.

| 70. | Ja procentu likmes noguldījumiem uz nakti, noguldījumiem ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu, norēķinu karšu procentu kredītiem, kā arī atjaunojamiem kredītiem un pārsnieguma kredītiem, t. i., 2. papildinājuma 1., 5., 6., 7., 12., 23., 32. un 36. rādītāju, aprēķina kā rādītāju, kas raksturo netieši aprēķinātās mēneša vidējās procentu likmes, pārskatu sniedzēji sniedz datus par pārskata mēnesī uzkrātajiem procentiem, kas maksājami par noguldījumiem un saņemami par kredītiem, kā arī noguldījumu un kredītu vidējos krājumus tajā pašā mēnesī par katru instrumentu kategoriju. |
| --- | --- |

70.

Ja procentu likmes noguldījumiem uz nakti, noguldījumiem ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu, norēķinu karšu procentu kredītiem, kā arī atjaunojamiem kredītiem un pārsnieguma kredītiem, t. i., 2. papildinājuma 1., 5., 6., 7., 12., 23., 32. un 36. rādītāju, aprēķina kā rādītāju, kas raksturo netieši aprēķinātās mēneša vidējās procentu likmes, pārskatu sniedzēji sniedz datus par pārskata mēnesī uzkrātajiem procentiem, kas maksājami par noguldījumiem un saņemami par kredītiem, kā arī noguldījumu un kredītu vidējos krājumus tajā pašā mēnesī par katru instrumentu kategoriju.

| 71. | Pārskatu sniedzēji sniedz datus par vidējo svērto procentu likmi par katru jauno darījumu instrumentu kategoriju, t. i., 2. papildinājuma 2.–4., 8.–11., 13.–22., 30.–31., 33.–35. un 37.–85. rādītāju. Pārskatu sniedzēji papildus sniedz datus arī par pārskata mēnesī īstenoto darījumu apjomu katrā instrumentu kategorijā par katru 2. papildinājumā minēto rādītāju: 2.–4., 8.–11., 13.–22., 33.–35. un 37.–85. rādītāju. Par mājsaimniecībām un nefinanšu sabiedrībām izsniegto un pārskatīto kredītu instrumentu kategorijām, t. i., 2. papildinājumā minēto 88.–91. rādītāju, nepieciešama tikai informācija par jauno darījumu apjomu. |
| --- | --- |

71.

Pārskatu sniedzēji sniedz datus par vidējo svērto procentu likmi par katru jauno darījumu instrumentu kategoriju, t. i., 2. papildinājuma 2.–4., 8.–11., 13.–22., 30.–31., 33.–35. un 37.–85. rādītāju. Pārskatu sniedzēji papildus sniedz datus arī par pārskata mēnesī īstenoto darījumu apjomu katrā instrumentu kategorijā par katru 2. papildinājumā minēto rādītāju: 2.–4., 8.–11., 13.–22., 33.–35. un 37.–85. rādītāju. Par mājsaimniecībām un nefinanšu sabiedrībām izsniegto un pārskatīto kredītu instrumentu kategorijām, t. i., 2. papildinājumā minēto 88.–91. rādītāju, nepieciešama tikai informācija par jauno darījumu apjomu.

| 72. | Kredītiestādes un citas iestādes, kurām NCB ļāvusi sniegt statistiskos datus par MFI procentu likmēm kopā kā grupai, uzskata par vienu nosacītu pārskatu sniedzēju, un tās sniedz 67.–71. punktā minētos datus par visu grupu. Turklāt šie pārskatu sniedzēji katram gadam katrai instrumentu kategorijai norāda pārskatu sniedzēju iestāžu skaitu grupā un procentu likmju novirzi starp šīm iestādēm. Grupā ietilpstošo pārskatu sniedzēju iestāžu skaitu un novirzi nosaka par stāvokli oktobrī un nosūta kopā ar oktobra datiem. |
| --- | --- |

72.

Kredītiestādes un citas iestādes, kurām NCB ļāvusi sniegt statistiskos datus par MFI procentu likmēm kopā kā grupai, uzskata par vienu nosacītu pārskatu sniedzēju, un tās sniedz 67.–71. punktā minētos datus par visu grupu. Turklāt šie pārskatu sniedzēji katram gadam katrai instrumentu kategorijai norāda pārskatu sniedzēju iestāžu skaitu grupā un procentu likmju novirzi starp šīm iestādēm. Grupā ietilpstošo pārskatu sniedzēju iestāžu skaitu un novirzi nosaka par stāvokli oktobrī un nosūta kopā ar oktobra datiem.

XIX.   
  Valsts vidējās svērtās procentu likmes un euro zonas dalībvalstu apkopotie rezultāti

| 73. | Otro apkopojuma līmeni veic NCB. Tās apkopo procentu likmes un atbilstošās līgumu summas visiem savas valsts pārskatu sniedzējiem, aprēķinot vidējo svērto procentu likmi katrā instrumentu kategorijā. Dati tiek sniegti Eiropas Centrālajai bankai (ECB). ECB veic pēdējo instrumentu kategoriju apkopojuma līmeni par katru euro zonas dalībvalsti attiecībā pret visu euro zonas dalībvalstu līmeni. |
| --- | --- |

73.

Otro apkopojuma līmeni veic NCB. Tās apkopo procentu likmes un atbilstošās līgumu summas visiem savas valsts pārskatu sniedzējiem, aprēķinot vidējo svērto procentu likmi katrā instrumentu kategorijā. Dati tiek sniegti Eiropas Centrālajai bankai (ECB). ECB veic pēdējo instrumentu kategoriju apkopojuma līmeni par katru euro zonas dalībvalsti attiecībā pret visu euro zonas dalībvalstu līmeni.

---

(1)  OV L 133, 22.5.2008., 66. lpp.

(2)  NCB var piešķirt mājsaimniecības apkalpojošām bezpeļņas organizācijām atbrīvojumu attiecībā uz patēriņa aizdevumiem un aizdevumiem, ko piešķir mājsaimniecībām mājokļa iegādei.

(3)  OV L 341, 27.12.2007., 1. lpp.

(4)  Sektors S.14. un S.15. apvienots, kā noteikts EKS 2010 un kā to paredz Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. maija Regula (ES) Nr. 549/2013 par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Eiropas Savienībā (OV L 174, 26.6.2013., 1. lpp.).

(5)  Sektors S.11, kā noteikts EKS 2010.

(6)  OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.

1. papildinājums

Instrumentu kategorijas darījumu atlikumu procentu likmēm

Dati par NGPL vai ŠDFPL tiek sniegti katru mēnesi par katru 1. tabulā iekļauto kategoriju.

1.   tabula

| | Sektors | Instrumenta veids | Sākotnējais termiņš | Atlikušais termiņš | Procentu likmes pārskatīšana | Darījumu atlikums | Pārskatu sniegšanas pienākums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Noguldījumi euro | Mājsaimniecību | Ar noteikto termiņu | Līdz 2 gadiem | | | 1 | NGPL |
| Ilgāks par 2 gadiem | | | 2 | NGPL |
| Nefinanšu sabiedrību | Ar noteikto termiņu | Līdz 2 gadiem | | | 3 | NGPL |
| Ilgāks par 2 gadiem | | | 4 | NGPL |
| Repo līgumi | | | 5 | NGPL |
| Kredīti euro | Mājsaimniecībām | Mājokļa iegādei | Līdz 1 gadam | | | 6 | NGPL |
| Ilgāks par 1 gadu un līdz 5 gadiem | | | 7 | NGPL |
| Ilgāks par 5 gadiem | | | 8 | NGPL |
| Patēriņam un citiem mērķiem | Līdz 1 gadam | | | 9 | NGPL |
| Ilgāks par 1 gadu un līdz 5 gadiem | | | 10 | NGPL |
| Ilgāks par 5 gadiem | | | 11 | NGPL |
| Kopā | Ilgāks par 1 gadu | | | 15 | NGPL |
| līdz 1 gadam | | 16 | NGPL |
| ilgāks par 1 gadu | turpmāko 12 mēnešu laikā | 17 | NGPL |
| Ilgāks par 2 gadiem | | | 18 | NGPL |
| līdz 2 gadiem | | 19 | NGPL |
| ilgāks par 2 gadiem | turpmāko 24 mēnešu laikā | 20 | NGPL |
| Nefinanšu sabiedrībām | Līdz 1 gadam | | | 12 | NGPL |
| Ilgāks par 1 gadu un līdz 5 gadiem | | | 13 | NGPL |
| Ilgāks par 5 gadiem | | | 14 | |
| Ilgāks par 1 gadu | | | 21 | NGPL |
| līdz 1 gadam | | 22 | NGPL |
| ilgāks par 1 gadu | turpmāko 12 mēnešu laikā | 23 | NGPL |
| Ilgāks par 2 gadiem | | | 24 | NGPL |
| līdz 2 gadiem | | 25 | NGPL |
| ilgāks par 2 gadiem | turpmāko 24 mēnešu laikā | 26 | NGPL |

Sektors

Instrumenta veids

Sākotnējais termiņš

Atlikušais termiņš

Procentu likmes pārskatīšana

Darījumu atlikums

Pārskatu sniegšanas pienākums

Noguldījumi euro

Mājsaimniecību

Ar noteikto termiņu

Līdz 2 gadiem

1

NGPL

Ilgāks par 2 gadiem

2

NGPL

Nefinanšu sabiedrību

Ar noteikto termiņu

Līdz 2 gadiem

3

NGPL

Ilgāks par 2 gadiem

4

NGPL

Repo līgumi

5

NGPL

Kredīti euro

Mājsaimniecībām

Mājokļa iegādei

Līdz 1 gadam

6

NGPL

Ilgāks par 1 gadu un līdz 5 gadiem

7

NGPL

Ilgāks par 5 gadiem

8

NGPL

Patēriņam un citiem mērķiem

Līdz 1 gadam

9

NGPL

Ilgāks par 1 gadu un līdz 5 gadiem

10

NGPL

Ilgāks par 5 gadiem

11

NGPL

Kopā

Ilgāks par 1 gadu

15

NGPL

līdz 1 gadam

16

NGPL

ilgāks par 1 gadu

turpmāko 12 mēnešu laikā

17

NGPL

Ilgāks par 2 gadiem

18

NGPL

līdz 2 gadiem

19

NGPL

ilgāks par 2 gadiem

turpmāko 24 mēnešu laikā

20

NGPL

Nefinanšu sabiedrībām

Līdz 1 gadam

12

NGPL

Ilgāks par 1 gadu un līdz 5 gadiem

13

NGPL

Ilgāks par 5 gadiem

14

Ilgāks par 1 gadu

21

NGPL

līdz 1 gadam

22

NGPL

ilgāks par 1 gadu

turpmāko 12 mēnešu laikā

23

NGPL

Ilgāks par 2 gadiem

24

NGPL

līdz 2 gadiem

25

NGPL

ilgāks par 2 gadiem

turpmāko 24 mēnešu laikā

26

NGPL

2. papildinājums

Dati par NGPL un ŠDFPL tiek sniegti katru mēnesi par 2., 3. un 4. tabulā iekļautajām kategorijām. Dati par NGPL tiek sniegti kopā ar attiecīgo darījumu apjomu, ja tabulās norādīts vārds “apjoms”. 6. tabulā kategorijās, kas attiecas uz pārskatītajiem kredītiem, nepieciešams sniegt tikai ziņas par jauno darījumu apjomu.

Kategorijas 2. tabulā (izņemot 33.–35. rādītāju), 3., 5. un 6. tabulā katras tabulas ietvaros ir savstarpēji izslēdzošas. Tāpēc dati par kredītu, par kuru sniedz ziņas jebkurā 2. tabulas rādītājā (izņemot 33.–35. rādītāju) un/vai 3. tabulā, un/vai 5. tabulā, un/vai 6. tabulā, netiek vēlreiz sniegti jebkurā citā tās pašas tabulas rādītājā, izņemot kredītus, par kuriem dati sniegti 33.–35. rādītājā un par kuriem tiek sniegti dati arī 20.–22. rādītājā.

Visi dati par kredītiem, par kuriem ziņas sniegtas jebkurā kategorijā 3. tabulā, atbilstošajās kategorijās jāsniedz arī 2. tabulā. Rādītāji 4. tabulā ir 2. tabulas apakšrādītāji, un, ja tie ir nodrošināti, 3. tabulas apakšrādītāji, tāpēc par jebkuru kredītu, par kuru sniegti dati 4. tabulā, jāsniedz ziņas arī attiecīgi 2. un 3. tabulā. Par visiem kredītiem, par kuriem dati jebkurā kategorijā sniegti 6. tabulā, atbilstošajā kategorijā jāsniedz ziņas arī 2. tabulā un attiecīgā gadījumā arī 3. un 4. tabulā.

5. tabula attiecas vienīgi uz KFGIPL. Kredīti, kas grāmatoti 5. tabulā, jāgrāmato arī attiecīgi 2., 3., 4. un 6. tabulā, ņemot vērā dažādās KFGIPL noteikšanas metodes, kā norādīts 9. punktā.

Jaunu darījumu jēdziens tiek attiecināts uz visu apjomu, t. i., visu noguldījumu uz nakti, noguldījumu ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu, atjaunojamo kredītu un pārsnieguma kredītu, kā arī norēķinu karšu procentu parādu krājumus, t. i., 1., 5., 6., 7., 12., 23., 32. un 36. rādītājā.

2.   tabula

| | Sektors | Instrumenta veids | Sākotnējais termiņš, brīdinājuma termiņš, procentu likmes darbības sākotnējais periods | Jauno darījumu rādītājs | Pārskatu sniegšanas pienākums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Noguldījumi euro | Mājsaimniecību | Uz nakti | 1 | NGPL |
| Ar noteikto termiņu | Līdz 1 gadam | 2 | NGPL, apjoms |
| Ilgāks par 1 gadu un īsāks par 2 gadiem | 3 | NGPL, apjoms |
| Ilgāks par 2 gadiem | 4 | NGPL, apjoms |
| Ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu (1) | Līdz 3 mēnešiem | 5 | NGPL |
| Ilgāks par 3 mēnešiem | 6 | NGPL |
| Nefinanšu sabiedrību | Uz nakti | 7 | NGPL |
| Ar noteikto termiņu | Līdz 1 gadam | 8 | NGPL, apjoms |
| Ilgāks par 1 gadu un īsāks par 2 gadiem | 9 | NGPL, apjoms |
| Ilgāks par 2 gadiem | 10 | NGPL, apjoms |
| Repo līgumi | 11 | NGPL, apjoms |
| Kredīti euro | Mājsaimniecībām | Atjaunojamie kredīti un pārsnieguma kredīti | 12 | NGPL |
| Norēķinu karšu procentu kredīts | 32 | NGPL |
| Patēriņam | Mainīgā procentu likme un procentu likmes darbības sākotnējais periods līdz 1 gadam | 13 | NGPL, apjoms |
| Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 1 gadu un līdz 5 gadiem | 14 | NGPL, apjoms |
| Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 5 gadiem | 15 | NGPL, apjoms |
| Mājokļa iegādei | Mainīgā procentu likme un procentu likmes darbības sākotnējais periods līdz 1 gadam | 16 | NGPL, apjoms |
| Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 1 gadu un līdz 5 gadiem | 17 | NGPL, apjoms |
| Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 5 gadiem un līdz 10 gadiem | 18 | NGPL, apjoms |
| Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 10 gadiem | 19 | NGPL, apjoms |
| Citiem mērķiem | Mainīgā procentu likme un procentu likmes darbības sākotnējais periods līdz 1 gadam | 20 | NGPL, apjoms |
| Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 1 gadu un līdz 5 gadiem | 21 | NGPL, apjoms |
| Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 5 gadiem | 22 | NGPL, apjoms |
| Citiem mērķiem, t. sk: pašnodarbinātajiem | Mainīgā procentu likme un procentu likmes darbības sākotnējais periods līdz 1 gadam | 33 | NGPL, apjoms |
| Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 1 gadu un līdz 5 gadiem | 34 | NGPL, apjoms |
| Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 5 gadiem | 35 | NGPL, apjoms |
| Kredīti euro | Nefinanšu sabiedrībām | Atjaunojamie kredīti un pārsnieguma kredīti | 23 | NGPL |
| Norēķinu karšu procentu kredīts | 36 | NGPL |
| Kredīti līdz 0,25 milj. euro | Mainīga procentu likme un procentu likmes darbības sākotnējais periods līdz 3 mēnešiem | 37 | NGPL, apjoms |
| Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 3 mēnešiem un īsāks par 1 gadu | 38 | NGPL, apjoms |
| Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 1 gadu un īsāks par 3 gadiem | 39 | NGPL, apjoms |
| Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 3 gadiem un līdz 5 gadiem | 40 | NGPL, apjoms |
| Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 5 gadiem un līdz 10 gadiem | 41 | NGPL, apjoms |
| Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 10 gadiem | 42 | NGPL, apjoms |
| Kredīti no 0,25 milj. euro līdz 1 milj. euro | Mainīga procentu likme un procentu likmes darbības sākotnējais periods līdz 3 mēnešiem | 43 | NGPL, apjoms |
| Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 3 mēnešiem un īsāks par 1 gadu | 44 | NGPL, apjoms |
| Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 1 gadu un īsāks par 3 gadiem | 45 | NGPL, apjoms |
| Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 3 gadiem un līdz 5 gadiem | 46 | NGPL, apjoms |
| Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 5 gadiem un līdz 10 gadiem | 47 | NGPL, apjoms |
| Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 10 gadiem | 48 | NGPL, apjoms |
| Kredīti, kas lielāki par 1 milj. euro | Mainīga procentu likme un procentu likmes darbības sākotnējais periods līdz 3 mēnešiem | 49 | NGPL, apjoms |
| Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 3 mēnešiem un līdz 1 gadam | 50 | NGPL, apjoms |
| Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 1 gadu un īsāks par 3 gadiem | 51 | NGPL, apjoms |
| Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 3 gadiem un līdz 5 gadiem | 52 | NGPL, apjoms |
| Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 5 gadiem un līdz 10 gadiem | 53 | NGPL, apjoms |
| Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 10 gadiem | 54 | NGPL, apjoms |

Sektors

Instrumenta veids

Sākotnējais termiņš, brīdinājuma termiņš, procentu likmes darbības sākotnējais periods

Jauno darījumu rādītājs

Pārskatu sniegšanas pienākums

Noguldījumi euro

Mājsaimniecību

Uz nakti

1

NGPL

Ar noteikto termiņu

Līdz 1 gadam

2

NGPL, apjoms

Ilgāks par 1 gadu un īsāks par 2 gadiem

3

NGPL, apjoms

Ilgāks par 2 gadiem

4

NGPL, apjoms

Ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu (1)

Līdz 3 mēnešiem

5

NGPL

Ilgāks par 3 mēnešiem

6

NGPL

Nefinanšu sabiedrību

Uz nakti

7

NGPL

Ar noteikto termiņu

Līdz 1 gadam

8

NGPL, apjoms

Ilgāks par 1 gadu un īsāks par 2 gadiem

9

NGPL, apjoms

Ilgāks par 2 gadiem

10

NGPL, apjoms

Repo līgumi

11

NGPL, apjoms

Kredīti euro

Mājsaimniecībām

Atjaunojamie kredīti un pārsnieguma kredīti

12

NGPL

Norēķinu karšu procentu kredīts

32

NGPL

Patēriņam

Mainīgā procentu likme un procentu likmes darbības sākotnējais periods līdz 1 gadam

13

NGPL, apjoms

Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 1 gadu un līdz 5 gadiem

14

NGPL, apjoms

Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 5 gadiem

15

NGPL, apjoms

Mājokļa iegādei

Mainīgā procentu likme un procentu likmes darbības sākotnējais periods līdz 1 gadam

16

NGPL, apjoms

Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 1 gadu un līdz 5 gadiem

17

NGPL, apjoms

Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 5 gadiem un līdz 10 gadiem

18

NGPL, apjoms

Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 10 gadiem

19

NGPL, apjoms

Citiem mērķiem

Mainīgā procentu likme un procentu likmes darbības sākotnējais periods līdz 1 gadam

20

NGPL, apjoms

Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 1 gadu un līdz 5 gadiem

21

NGPL, apjoms

Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 5 gadiem

22

NGPL, apjoms

Citiem mērķiem, t. sk: pašnodarbinātajiem

Mainīgā procentu likme un procentu likmes darbības sākotnējais periods līdz 1 gadam

33

NGPL, apjoms

Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 1 gadu un līdz 5 gadiem

34

NGPL, apjoms

Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 5 gadiem

35

NGPL, apjoms

Kredīti euro

Nefinanšu sabiedrībām

Atjaunojamie kredīti un pārsnieguma kredīti

23

NGPL

Norēķinu karšu procentu kredīts

36

NGPL

Kredīti līdz 0,25 milj. euro

Mainīga procentu likme un procentu likmes darbības sākotnējais periods līdz 3 mēnešiem

37

NGPL, apjoms

Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 3 mēnešiem un īsāks par 1 gadu

38

NGPL, apjoms

Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 1 gadu un īsāks par 3 gadiem

39

NGPL, apjoms

Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 3 gadiem un līdz 5 gadiem

40

NGPL, apjoms

Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 5 gadiem un līdz 10 gadiem

41

NGPL, apjoms

Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 10 gadiem

42

NGPL, apjoms

Kredīti no 0,25 milj. euro līdz 1 milj. euro

Mainīga procentu likme un procentu likmes darbības sākotnējais periods līdz 3 mēnešiem

43

NGPL, apjoms

Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 3 mēnešiem un īsāks par 1 gadu

44

NGPL, apjoms

Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 1 gadu un īsāks par 3 gadiem

45

NGPL, apjoms

Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 3 gadiem un līdz 5 gadiem

46

NGPL, apjoms

Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 5 gadiem un līdz 10 gadiem

47

NGPL, apjoms

Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 10 gadiem

48

NGPL, apjoms

Kredīti, kas lielāki par 1 milj. euro

Mainīga procentu likme un procentu likmes darbības sākotnējais periods līdz 3 mēnešiem

49

NGPL, apjoms

Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 3 mēnešiem un līdz 1 gadam

50

NGPL, apjoms

Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 1 gadu un īsāks par 3 gadiem

51

NGPL, apjoms

Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 3 gadiem un līdz 5 gadiem

52

NGPL, apjoms

Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 5 gadiem un līdz 10 gadiem

53

NGPL, apjoms

Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 10 gadiem

54

NGPL, apjoms

3.   tabula

Jauni kredīti ar nodrošinājumu un/vai garantiju

| | Sektors | Instrumenta veids | Procentu likmes darbības sākotnējais periods | Jauno darījumu rādītājs | Pārskatu sniegšanas pienākums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kredīti euro | Mājsaimniecībām | Patēriņam | Mainīgā procentu likme un procentu likmes darbības sākotnējais periods līdz 1 gadam | 55 | NGPL, apjoms |
| Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 1 gadu un līdz 5 gadiem | 56 | NGPL, apjoms |
| Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 5 gadiem | 57 | NGPL, apjoms |
| Mājokļa iegādei | Mainīgā procentu likme un procentu likmes darbības sākotnējais periods līdz 1 gadam | 58 | NGPL, apjoms |
| Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 1 gadu un līdz 5 gadiem | 59 | NGPL, apjoms |
| Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 5 gadiem un līdz 10 gadiem | 60 | NGPL, apjoms |
| Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 10 gadiem | 61 | NGPL, apjoms |
| Kredīti euro | Nefinanšu sabiedrībām | Kredīti līdz 0,25 milj. euro | Mainīga procentu likme un procentu likmes darbības sākotnējais periods līdz 3 mēnešiem | 62 | NGPL, apjoms |
| Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 3 mēnešiem un līdz 1 gadam | 63 | NGPL, apjoms |
| Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 1 gadu un īsāks par 3 gadiem | 64 | NGPL, apjoms |
| Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 3 gadiem un līdz 5 gadiem | 65 | NGPL, apjoms |
| Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 5 gadiem un līdz 10 gadiem | 66 | NGPL, apjoms |
| Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 10 gadiem | 67 | NGPL, apjoms |
| Kredīti 0,25–1 milj. euro | Mainīga procentu likme un procentu likmes darbības sākotnējais periods līdz 3 mēnešiem | 68 | NGPL, apjoms |
| Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 3 mēnešiem un līdz 1 gadam | 69 | NGPL, apjoms |
| Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 1 gadu un īsāks par 3 gadiem | 70 | NGPL, apjoms |
| Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 3 gadiem un līdz 5 gadiem | 71 | NGPL, apjoms |
| Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 5 gadiem un līdz 10 gadiem | 72 | NGPL, apjoms |
| Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 10 gadiem | 73 | NGPL, apjoms |
| Kredīti, lielāki par 1 milj. euro | Mainīga procentu likme un procentu likmes darbības sākotnējais periods līdz 3 mēnešiem | 74 | NGPL, apjoms |
| Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 3 mēnešiem un līdz 1 gadam | 75 | NGPL, apjoms |
| Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 1 gadu un īsāks par 3 gadiem | 76 | NGPL, apjoms |
| Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 3 gadiem un līdz 5 gadiem | 77 | NGPL, apjoms |
| Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 5 gadiem un līdz 10 gadiem | 78 | NGPL, apjoms |
| Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 10 gadiem | 79 | NGPL, apjoms |

Sektors

Instrumenta veids

Procentu likmes darbības sākotnējais periods

Jauno darījumu rādītājs

Pārskatu sniegšanas pienākums

Kredīti euro

Mājsaimniecībām

Patēriņam

Mainīgā procentu likme un procentu likmes darbības sākotnējais periods līdz 1 gadam

55

NGPL, apjoms

Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 1 gadu un līdz 5 gadiem

56

NGPL, apjoms

Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 5 gadiem

57

NGPL, apjoms

Mājokļa iegādei

Mainīgā procentu likme un procentu likmes darbības sākotnējais periods līdz 1 gadam

58

NGPL, apjoms

Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 1 gadu un līdz 5 gadiem

59

NGPL, apjoms

Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 5 gadiem un līdz 10 gadiem

60

NGPL, apjoms

Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 10 gadiem

61

NGPL, apjoms

Kredīti euro

Nefinanšu sabiedrībām

Kredīti līdz 0,25 milj. euro

Mainīga procentu likme un procentu likmes darbības sākotnējais periods līdz 3 mēnešiem

62

NGPL, apjoms

Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 3 mēnešiem un līdz 1 gadam

63

NGPL, apjoms

Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 1 gadu un īsāks par 3 gadiem

64

NGPL, apjoms

Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 3 gadiem un līdz 5 gadiem

65

NGPL, apjoms

Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 5 gadiem un līdz 10 gadiem

66

NGPL, apjoms

Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 10 gadiem

67

NGPL, apjoms

Kredīti 0,25–1 milj. euro

Mainīga procentu likme un procentu likmes darbības sākotnējais periods līdz 3 mēnešiem

68

NGPL, apjoms

Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 3 mēnešiem un līdz 1 gadam

69

NGPL, apjoms

Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 1 gadu un īsāks par 3 gadiem

70

NGPL, apjoms

Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 3 gadiem un līdz 5 gadiem

71

NGPL, apjoms

Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 5 gadiem un līdz 10 gadiem

72

NGPL, apjoms

Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 10 gadiem

73

NGPL, apjoms

Kredīti, lielāki par 1 milj. euro

Mainīga procentu likme un procentu likmes darbības sākotnējais periods līdz 3 mēnešiem

74

NGPL, apjoms

Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 3 mēnešiem un līdz 1 gadam

75

NGPL, apjoms

Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 1 gadu un īsāks par 3 gadiem

76

NGPL, apjoms

Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 3 gadiem un līdz 5 gadiem

77

NGPL, apjoms

Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 5 gadiem un līdz 10 gadiem

78

NGPL, apjoms

Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāks par 10 gadiem

79

NGPL, apjoms

4.   tabula

Jauni kredīti nefinanšu sabiedrībām ar procentu likmes darbības sākotnējo periodu līdz 1 gadam un sākotnējo termiņu ilgāku par 1 gadu

| | Sektors | Instrumenta veids | Visi kredīti / ar nodrošinājumu / ar garantiju / kredīti atbilstoši sākotnējam termiņam | Jauno darījumu rādītājs | Pārskatu sniegšanas pienākums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kredīti euro | Nefinanšu sabiedrībām | Kredīti līdz 0,25 milj. euro | Mainīga procentu likme, procentu likmes darbības sākotnējais periods līdz 1 gadam un sākotnējais termiņš ilgāks par 1 gadu | 80 | NGPL, apjoms |
| Mainīga procentu likme, procentu likmes darbības sākotnējais periods līdz 1 gadam un sākotnējais termiņš ilgāks par 1 gadu, tikai kredīti ar nodrošinājumu/garantiju | 81 | NGPL, apjoms |
| Kredīti 0,25–1 milj. euro | Mainīga procentu likme, procentu likmes darbības sākotnējais periods līdz 1 gadam un sākotnējais termiņš ilgāks par 1 gadu | 82 | NGPL, apjoms |
| Mainīga procentu likme, procentu likmes darbības sākotnējais periods līdz 1 gadam un sākotnējais termiņš ilgāks par 1 gadu, tikai kredīti ar nodrošinājumu/garantiju | 83 | NGPL, apjoms |
| Kredīti lielāki par 1 milj. euro | Mainīga procentu likme, procentu likmes darbības sākotnējais periods līdz 1 gadam un sākotnējais termiņš ilgāks par 1 gadu | 84 | NGPL, apjoms |
| Mainīga procentu likme, procentu likmes darbības sākotnējais periods līdz 1 gadam un sākotnējais termiņš ilgāks par 1 gadu, tikai kredīti ar nodrošinājumu/garantiju | 85 | NGPL, apjoms |

Sektors

Instrumenta veids

Visi kredīti / ar nodrošinājumu / ar garantiju / kredīti atbilstoši sākotnējam termiņam

Jauno darījumu rādītājs

Pārskatu sniegšanas pienākums

Kredīti euro

Nefinanšu sabiedrībām

Kredīti līdz 0,25 milj. euro

Mainīga procentu likme, procentu likmes darbības sākotnējais periods līdz 1 gadam un sākotnējais termiņš ilgāks par 1 gadu

80

NGPL, apjoms

Mainīga procentu likme, procentu likmes darbības sākotnējais periods līdz 1 gadam un sākotnējais termiņš ilgāks par 1 gadu, tikai kredīti ar nodrošinājumu/garantiju

81

NGPL, apjoms

Kredīti 0,25–1 milj. euro

Mainīga procentu likme, procentu likmes darbības sākotnējais periods līdz 1 gadam un sākotnējais termiņš ilgāks par 1 gadu

82

NGPL, apjoms

Mainīga procentu likme, procentu likmes darbības sākotnējais periods līdz 1 gadam un sākotnējais termiņš ilgāks par 1 gadu, tikai kredīti ar nodrošinājumu/garantiju

83

NGPL, apjoms

Kredīti lielāki par 1 milj. euro

Mainīga procentu likme, procentu likmes darbības sākotnējais periods līdz 1 gadam un sākotnējais termiņš ilgāks par 1 gadu

84

NGPL, apjoms

Mainīga procentu likme, procentu likmes darbības sākotnējais periods līdz 1 gadam un sākotnējais termiņš ilgāks par 1 gadu, tikai kredīti ar nodrošinājumu/garantiju

85

NGPL, apjoms

5.   tabula

Jauni kredīti mājsaimniecībām

| | Sektors | Instrumenta veids | Visi kredīti | Jauno darījumu rādītājs | Pārskatu sniegšanas pienākums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kredīti euro | Mājsaimniecībām | Patēriņam | KFGIPL | 30 | KFGIPL |
| Mājokļa iegādei | KFGIPL | 31 | KFGIPL |

Sektors

Instrumenta veids

Visi kredīti

Jauno darījumu rādītājs

Pārskatu sniegšanas pienākums

Kredīti euro

Mājsaimniecībām

Patēriņam

KFGIPL

30

KFGIPL

Mājokļa iegādei

KFGIPL

31

KFGIPL

6.   tabula

Jauni pārskatīti kredīti

| | Sektors | Instrumenta veids | Sākotnējais termiņš, brīdinājuma termiņš, procentu likmes darbības sākotnējais periods | Jauno darījumu rādītājs | Pārskatu sniegšanas pienākums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kredīti euro | Mājsaimniecībām | Patēriņam | kopā | 88 | Apjoms |
| Mājokļa iegādei | kopā | 89 | Apjoms |
| Citiem mērķiem | kopā | 90 | Apjoms |
| Nefinanšu sabiedrībām | kopā | 91 | Apjoms |

Sektors

Instrumenta veids

Sākotnējais termiņš, brīdinājuma termiņš, procentu likmes darbības sākotnējais periods

Jauno darījumu rādītājs

Pārskatu sniegšanas pienākums

Kredīti euro

Mājsaimniecībām

Patēriņam

kopā

88

Apjoms

Mājokļa iegādei

kopā

89

Apjoms

Citiem mērķiem

kopā

90

Apjoms

Nefinanšu sabiedrībām

kopā

91

Apjoms

---

(1)  Šajā instrumentu kategorijā mājsaimniecības un nefinanšu sabiedrības apvieno un iekļauj mājsaimniecību sektorā.

---

II PIELIKUMS

Lai izpildītu Eiropas Centrālās bankas (ECB) noteiktos pienākumus par statistikas pārskatu sniegšanu, pārskatu sniedzēji ievēro šādus obligātos standartus.

| 1. | Datu nosūtīšanas obligātie standarti:






  a) | pārskatus sniedz laikus, ievērojot termiņus, ko noteikusi euro zonas dalībvalsts NCB, kuras rezidents ir pārskatu sniedzējs (turpmāk – “attiecīgā NCB”); |
| --- | --- | --- |

1.

Datu nosūtīšanas obligātie standarti:

a)

pārskatus sniedz laikus, ievērojot termiņus, ko noteikusi euro zonas dalībvalsts NCB, kuras rezidents ir pārskatu sniedzējs (turpmāk – “attiecīgā NCB”);

| b) | statistikas pārskati ir noformēti tādā veidā un formātā, kas atbilst attiecīgās NCB pārskatu sniegšanas tehniskajām prasībām; |
| --- | --- |

b)

statistikas pārskati ir noformēti tādā veidā un formātā, kas atbilst attiecīgās NCB pārskatu sniegšanas tehniskajām prasībām;

| c) | pārskatu sniedzējs attiecīgajai NCB norāda vienu vai vairākas kontaktpersonas; un |
| --- | --- |

c)

pārskatu sniedzējs attiecīgajai NCB norāda vienu vai vairākas kontaktpersonas; un

| d) | jāievēro attiecīgās NCB tehniskās specifikācijas par datu pārraidi. |
| --- | --- |

d)

jāievēro attiecīgās NCB tehniskās specifikācijas par datu pārraidi.

| 2. | Precizitātes obligātie standarti:






  a) | statistiskā informācija ir pareiza; |
| --- | --- | --- |

2.

Precizitātes obligātie standarti:

a)

statistiskā informācija ir pareiza;

| b) | pārskatu sniedzējiem jāspēj sniegt informāciju par tendencēm, par kurām liecina iesniegtie dati; |
| --- | --- |

b)

pārskatu sniedzējiem jāspēj sniegt informāciju par tendencēm, par kurām liecina iesniegtie dati;

| c) | statistiskā informācija ir pilnīga un tajā nav pastāvīgu un strukturālu nepilnību; nepilnības jānorāda un jāizskaidro attiecīgajai NCB, vajadzības gadījumā pēc iespējas ātrāk iesniedzot trūkstošos datus; |
| --- | --- |

c)

statistiskā informācija ir pilnīga un tajā nav pastāvīgu un strukturālu nepilnību; nepilnības jānorāda un jāizskaidro attiecīgajai NCB, vajadzības gadījumā pēc iespējas ātrāk iesniedzot trūkstošos datus;

| d) | attiecībā uz datu tehnisko pārraidi pārskatu sniedzēji ievēro dimensijas, noapaļošanas metodi un decimāldaļas, ko noteikusi attiecīgā NCB. |
| --- | --- |

d)

attiecībā uz datu tehnisko pārraidi pārskatu sniedzēji ievēro dimensijas, noapaļošanas metodi un decimāldaļas, ko noteikusi attiecīgā NCB.

| 3. | Konceptuālās atbilstības obligātie standarti:






  a) | statistiskā informācija atbilst šajā regulā ietvertajām definīcijām un klasifikācijai; |
| --- | --- | --- |

3.

Konceptuālās atbilstības obligātie standarti:

a)

statistiskā informācija atbilst šajā regulā ietvertajām definīcijām un klasifikācijai;

| b) | ja izdara atkāpes no šīm definīcijām un klasifikācijām, pārskatu sniedzējiem regulāri jāuzrauga un kvantitatīvi jāatspoguļo novirze starp izmantoto metodi un šajā regulā noteikto metodi; un |
| --- | --- |

b)

ja izdara atkāpes no šīm definīcijām un klasifikācijām, pārskatu sniedzējiem regulāri jāuzrauga un kvantitatīvi jāatspoguļo novirze starp izmantoto metodi un šajā regulā noteikto metodi; un

| c) | pārskatu sniedzējiem jāspēj paskaidrot atšķirības starp nosūtītajiem datiem un iepriekšējo periodu skaitļiem. |
| --- | --- |

c)

pārskatu sniedzējiem jāspēj paskaidrot atšķirības starp nosūtītajiem datiem un iepriekšējo periodu skaitļiem.

| 4. | Labojumu obligātie standarti:
  Jāievēro ECB un attiecīgās NCB noteiktā labojumu politika un procedūras. Veicot ārkārtas labojumus, jāsniedz paskaidrojuma piezīmes. |
| --- | --- |

4.

Labojumu obligātie standarti:

Jāievēro ECB un attiecīgās NCB noteiktā labojumu politika un procedūras. Veicot ārkārtas labojumus, jāsniedz paskaidrojuma piezīmes.

---

III PIELIKUMS

ATCELTĀ REGULA UN TĀS GROZĪJUMI

(minēti 7. pantā)

Regula (EK) Nr. 63/2002 (ECB/2001/18)

(OV L 10, 12.1.2002., 24. lpp.)

Grozīta ar:

| | Regulu (EK) Nr. 2181/2004 (ECB/2004/21)
  (OV L 371, 18.12.2004., 42. lpp.) |
| --- | --- |

Regulu (EK) Nr. 2181/2004 (ECB/2004/21)

(OV L 371, 18.12.2004., 42. lpp.)

| | Regulu (EK) Nr. 290/2009 (ECB/2009/7)
  (OV L 94, 8.4.2009., 75. lpp.) |
| --- | --- |

Regulu (EK) Nr. 290/2009 (ECB/2009/7)

(OV L 94, 8.4.2009., 75. lpp.)

| | Regulu (ES) Nr. 674/2010 (ECB/2010/7)
  (OV L 196, 28.7.2010., 23. lpp.) |
| --- | --- |

Regulu (ES) Nr. 674/2010 (ECB/2010/7)

(OV L 196, 28.7.2010., 23. lpp.)

---

IV PIELIKUMS

ATBILSTĪBU TABULA

| Regula (EK) Nr. 63/2002 (ECB/2001/18) | Šī regula |
| --- | --- |
| 1. pants | 1. pants |
| 2. panta 1. punkts | 2. panta 1. punkts |
| | 2. panta 2. punkts |
| | 2. panta 3. punkts |
| | 2. panta 4. punkts |
| 2. panta 2. punkts | 2. panta 5. punkts |
| 2. panta 3. punkts | 2. panta 6. punkts |
| 3. pants | 3. pants |
| | 4. pants |
| 4. pants | 5. pants |
| 5. pants | 6. pants |
| 6. pants | 7. pants |
| | 8. pants |
| 7. pants | 9. pants |
| I pielikums (1) | |
| II pielikums | I pielikums |
| III pielikums | II pielikums |
| | III pielikums |
| IV pielikums | |

Regula (EK) Nr. 63/2002 (ECB/2001/18)

Šī regula

1. pants

1. pants

2. panta 1. punkts

2. panta 1. punkts

2. panta 2. punkts

2. panta 3. punkts

2. panta 4. punkts

2. panta 2. punkts

2. panta 5. punkts

2. panta 3. punkts

2. panta 6. punkts

3. pants

3. pants

4. pants

4. pants

5. pants

5. pants

6. pants

6. pants

7. pants

8. pants

7. pants

9. pants

I pielikums (1)

II pielikums

I pielikums

III pielikums

II pielikums

III pielikums

IV pielikums

---

(1)  Tiks iekļauts ECB pamatnostādnē, ar kuru pārstrādā Pamatnostādni ECB/2007/9.

---

| 7.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 297/73 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 297/73

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS REGULA (ES) Nr. 1073/2013

(2013. gada 18. oktobris)

par ieguldījumu fondu aktīvu un pasīvu statistiku (pārstrādāta versija)

(ECB/2013/38)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 5. pantu,

ņemot vērā Padomes 1998. gada 23. novembra Regulu (EK) Nr. 2533/98 par statistiskās informācijas vākšanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (1), un jo īpaši tās 5. panta 1. punktu un 6. panta 4. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Skaidrības nodrošināšanai jāpārstrādā Eiropas Centrālās bankas 2007. gada 27. jūlija Regula (EK) Nr. 958/2007 par ieguldījumu fondu aktīvu un pasīvu statistiku (ECB/2007/8) (2), jo tajā jāveic būtiski grozījumi, īpaši ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. maija Regulu (ES) Nr. 549/2013 par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Eiropas Savienībā (3). |
| --- | --- |

(1)

Skaidrības nodrošināšanai jāpārstrādā Eiropas Centrālās bankas 2007. gada 27. jūlija Regula (EK) Nr. 958/2007 par ieguldījumu fondu aktīvu un pasīvu statistiku (ECB/2007/8) (2), jo tajā jāveic būtiski grozījumi, īpaši ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. maija Regulu (ES) Nr. 549/2013 par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Eiropas Savienībā (3).

| (2) | Regulas (EK) Nr. 2533/98 2. panta 1. punkts nosaka, ka, lai pildītu statistikas pārskatu sniegšanas prasības, Eiropas Centrālajai bankai (ECB) ar nacionālo centrālo banku (NCB) palīdzību ir tiesības no atsauces pārskatu sniedzējiem vākt Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) uzdevumu veikšanai nepieciešamo statistisko informāciju. No Regulas (EK) Nr. 2533/98 2. panta 2. punkta a) apakšpunkta izriet, ka ieguldījumu fondi (IF) ir atsauces pārskatu sniedzēji ECB statistikas pārskatu sniegšanas prasību izpildes nolūkiem, t. sk. monetārās un finanšu statistikas jomā. Turklāt Regulas (EK) Nr. 2533/98 3. pants liek ECB precizēt faktiskos pārskatu sniedzējus atsauces kopas ietvaros un paredz ECB tiesības pilnībā vai daļēji atbrīvot dažas pārskatu sniedzēju kategorijas no ECB statistikas pārskatu sniegšanas prasībām. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 2533/98 2. panta 1. punkts nosaka, ka, lai pildītu statistikas pārskatu sniegšanas prasības, Eiropas Centrālajai bankai (ECB) ar nacionālo centrālo banku (NCB) palīdzību ir tiesības no atsauces pārskatu sniedzējiem vākt Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) uzdevumu veikšanai nepieciešamo statistisko informāciju. No Regulas (EK) Nr. 2533/98 2. panta 2. punkta a) apakšpunkta izriet, ka ieguldījumu fondi (IF) ir atsauces pārskatu sniedzēji ECB statistikas pārskatu sniegšanas prasību izpildes nolūkiem, t. sk. monetārās un finanšu statistikas jomā. Turklāt Regulas (EK) Nr. 2533/98 3. pants liek ECB precizēt faktiskos pārskatu sniedzējus atsauces kopas ietvaros un paredz ECB tiesības pilnībā vai daļēji atbrīvot dažas pārskatu sniedzēju kategorijas no ECB statistikas pārskatu sniegšanas prasībām.

| (3) | ECBS nepieciešama augstas kvalitātes statistiskā informācija par IF darbību, lai ECBS varētu pildīt savus uzdevumus un uzraudzīt finanšu aktivitātes, kas nav monetāro finanšu iestāžu (MFI) aktivitātes. Šīs informācijas galvenais mērķis ir nodrošināt ECB ar visaptverošu IF sektora statistisko atspoguļojumu dalībvalstīs, kuru valūta ir euro (turpmāk – “euro zonas dalībvalstis”) un kuras tiek uzskatītas par vienotu ekonomisko teritoriju. |
| --- | --- |

(3)

ECBS nepieciešama augstas kvalitātes statistiskā informācija par IF darbību, lai ECBS varētu pildīt savus uzdevumus un uzraudzīt finanšu aktivitātes, kas nav monetāro finanšu iestāžu (MFI) aktivitātes. Šīs informācijas galvenais mērķis ir nodrošināt ECB ar visaptverošu IF sektora statistisko atspoguļojumu dalībvalstīs, kuru valūta ir euro (turpmāk – “euro zonas dalībvalstis”) un kuras tiek uzskatītas par vienotu ekonomisko teritoriju.

| (4) | Lai ierobežotu pārskatu sniegšanas pienākumu slogu, NCB vajadzīgo informāciju par IF no faktiskajiem pārskatu sniedzējiem drīkst vākt citām statistikas vajadzībām izmantotā plašākā statistikas pārskatu sniegšanas regulējuma ietvaros ar nosacījumu, ka netiek apdraudēta ECB statistikas prasību izpilde. Lai veicinātu caurredzamību, šādos gadījumos pārskatu sniedzēji jāinformē par to, ka dati tiek vākti citām statistikas vajadzībām. |
| --- | --- |

(4)

Lai ierobežotu pārskatu sniegšanas pienākumu slogu, NCB vajadzīgo informāciju par IF no faktiskajiem pārskatu sniedzējiem drīkst vākt citām statistikas vajadzībām izmantotā plašākā statistikas pārskatu sniegšanas regulējuma ietvaros ar nosacījumu, ka netiek apdraudēta ECB statistikas prasību izpilde. Lai veicinātu caurredzamību, šādos gadījumos pārskatu sniedzēji jāinformē par to, ka dati tiek vākti citām statistikas vajadzībām.

| (5) | Par finanšu darījumiem pieejamie dati veicina padziļinātu analīzi monetārās politikas un citiem mērķiem. Dati par finanšu darījumiem, kā arī dati par krājumiem tiek izmantoti, lai apkopotu cita veida statistiku, īpaši euro zonas finanšu kontus. |
| --- | --- |

(5)

Par finanšu darījumiem pieejamie dati veicina padziļinātu analīzi monetārās politikas un citiem mērķiem. Dati par finanšu darījumiem, kā arī dati par krājumiem tiek izmantoti, lai apkopotu cita veida statistiku, īpaši euro zonas finanšu kontus.

| (6) | Lai gan regulas, kas pieņemtas saskaņā ar Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu (turpmāk – “ECBS Statūti”) 34.1. pantu, nepiešķir tiesības vai nenosaka pienākumus dalībvalstīm, kuru valūta nav euro (turpmāk – “ārpus euro zonas esošās dalībvalstis”), ECBS Statūtu 5. pants attiecas gan uz euro zonas dalībvalstīm, gan uz ārpus euro zonas esošajām dalībvalstīm. Regulas (EK) Nr. 2533/98 17. apsvērumā ietverta atsauce uz to, ka ECBS Statūtu 5. pants kopā ar Līguma par Eiropas Savienību 4. panta 3. punktu paredz pienākumu nacionālajā līmenī izstrādāt un ieviest visus pasākumus, ko ārpus euro zonas esošās dalībvalstis uzskata par nepieciešamiem, lai vāktu statistisko informāciju, kas vajadzīga, lai izpildītu ECB statistikas pārskatu sniegšanas prasības un statistikas jomā laikus sagatavotos šo valstu kļūšanai par euro zonas dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(6)

Lai gan regulas, kas pieņemtas saskaņā ar Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu (turpmāk – “ECBS Statūti”) 34.1. pantu, nepiešķir tiesības vai nenosaka pienākumus dalībvalstīm, kuru valūta nav euro (turpmāk – “ārpus euro zonas esošās dalībvalstis”), ECBS Statūtu 5. pants attiecas gan uz euro zonas dalībvalstīm, gan uz ārpus euro zonas esošajām dalībvalstīm. Regulas (EK) Nr. 2533/98 17. apsvērumā ietverta atsauce uz to, ka ECBS Statūtu 5. pants kopā ar Līguma par Eiropas Savienību 4. panta 3. punktu paredz pienākumu nacionālajā līmenī izstrādāt un ieviest visus pasākumus, ko ārpus euro zonas esošās dalībvalstis uzskata par nepieciešamiem, lai vāktu statistisko informāciju, kas vajadzīga, lai izpildītu ECB statistikas pārskatu sniegšanas prasības un statistikas jomā laikus sagatavotos šo valstu kļūšanai par euro zonas dalībvalstīm.

| (7) | Lai gan šī regula galvenokārt attiecas uz IF, pilnīga informācija par IF emitēto uzrādītāja akciju turētājiem var nebūt tieši pieejama no IF, un tādēļ nepieciešams faktiskajos pārskatu sniedzējos iekļaut citas iestādes. |
| --- | --- |

(7)

Lai gan šī regula galvenokārt attiecas uz IF, pilnīga informācija par IF emitēto uzrādītāja akciju turētājiem var nebūt tieši pieejama no IF, un tādēļ nepieciešams faktiskajos pārskatu sniedzējos iekļaut citas iestādes.

| (8) | Jāpiemēro Regulas (EK) Nr. 2533/98 8. pantā noteiktie konfidenciālas statistiskās informācijas aizsardzības un izmantošanas standarti. |
| --- | --- |

(8)

Jāpiemēro Regulas (EK) Nr. 2533/98 8. pantā noteiktie konfidenciālas statistiskās informācijas aizsardzības un izmantošanas standarti.

| (9) | Regulas (EK) Nr. 2533/98 7. panta 1. punkts nosaka, ka ECB ir tiesības noteikt sankcijas pārskatu sniedzējiem, kas nepilda ECB regulās vai lēmumos noteiktās statistikas pārskatu sniegšanas prasības, |
| --- | --- |

(9)

Regulas (EK) Nr. 2533/98 7. panta 1. punkts nosaka, ka ECB ir tiesības noteikt sankcijas pārskatu sniedzējiem, kas nepilda ECB regulās vai lēmumos noteiktās statistikas pārskatu sniegšanas prasības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Definīcijas

Šajā regulā:

| 1) | “ieguldījumu fonds (IF)” ir kolektīvo ieguldījumu uzņēmums, kas:






  a) | veic ieguldījumus finanšu un/vai nefinanšu aktīvos II pielikuma izpratnē, ciktāl tā mērķis ir ieguldīt publiski piesaistīto kapitālu; un |
| --- | --- | --- |

1)

“ieguldījumu fonds (IF)” ir kolektīvo ieguldījumu uzņēmums, kas:

a)

veic ieguldījumus finanšu un/vai nefinanšu aktīvos II pielikuma izpratnē, ciktāl tā mērķis ir ieguldīt publiski piesaistīto kapitālu; un

| b) | saskaņā ar Savienības vai nacionālajiem tiesību aktiem izveidots atbilstoši:






  i) | līgumtiesībām – kā pārvaldītājsabiedrību pārvaldīts kopfonds; |
| --- | --- | --- |

b)

saskaņā ar Savienības vai nacionālajiem tiesību aktiem izveidots atbilstoši:

i)

līgumtiesībām – kā pārvaldītājsabiedrību pārvaldīts kopfonds;

| ii) | trasta tiesībām – kā daļu trasts (unit trust); |
| --- | --- |

ii)

trasta tiesībām – kā daļu trasts (unit trust);

| iii) | komercsabiedrību tiesībām – kā ieguldījumu sabiedrība; |
| --- | --- |

iii)

komercsabiedrību tiesībām – kā ieguldījumu sabiedrība;

| iv) | jebkura cita līdzīga mehānisma vai juridiskas formas veidā. |
| --- | --- |

iv)

jebkura cita līdzīga mehānisma vai juridiskas formas veidā.

Definīcijā tiek iekļauti:

| a) | uzņēmumi, kuru daļas vai akcijas pēc turētāju lūguma tieši vai netieši atpērk vai dzēš no uzņēmuma aktīviem; un |
| --- | --- |

a)

uzņēmumi, kuru daļas vai akcijas pēc turētāju lūguma tieši vai netieši atpērk vai dzēš no uzņēmuma aktīviem; un

| b) | uzņēmumi, kuriem ir noteikts skaits emitēto akciju un kuru akcionāriem ir jāpērk vai jāpārdod esošās akcijas, tiem iestājoties fondā vai izstājoties no tā. |
| --- | --- |

b)

uzņēmumi, kuriem ir noteikts skaits emitēto akciju un kuru akcionāriem ir jāpērk vai jāpārdod esošās akcijas, tiem iestājoties fondā vai izstājoties no tā.

Definīcijā netiek iekļauti:

| a) | pensiju fondi, kas definēti pārskatītajā Eiropas kontu sistēmā (turpmāk – “EKS 2010”), kura noteikta ar Regulu (ES) Nr. 549/2013 (apakšsektors S.129); |
| --- | --- |

a)

pensiju fondi, kas definēti pārskatītajā Eiropas kontu sistēmā (turpmāk – “EKS 2010”), kura noteikta ar Regulu (ES) Nr. 549/2013 (apakšsektors S.129);

| b) | naudas tirgus fondi (NTF), kas definēti I pielikumā Eiropas Centrālās bankas 2013. gada 24. septembra Regulai (ES) Nr. 1071/2013 par monetāro finanšu iestāžu sektora bilanci (ECB/2013/33) (4). |
| --- | --- |

b)

naudas tirgus fondi (NTF), kas definēti I pielikumā Eiropas Centrālās bankas 2013. gada 24. septembra Regulai (ES) Nr. 1071/2013 par monetāro finanšu iestāžu sektora bilanci (ECB/2013/33) (4).

IF definīcijas vajadzībām “publisks” aptver mazos, profesionālos un institucionālos ieguldītājus;

| 2) | “pārskatu sniedzējs” ir pārskatu sniedzējs, kas definēts Regulas (EK) Nr. 2533/98 1. pantā; |
| --- | --- |

2)

“pārskatu sniedzējs” ir pārskatu sniedzējs, kas definēts Regulas (EK) Nr. 2533/98 1. pantā;

| 3) | “rezidents” ir rezidents, kas definēts Regulas (EK) Nr. 2533/98 1. pantā. Šajā regulā, ja struktūrai nav nekādas vērā ņemamas fiziskās klātbūtnes, tās rezidenci nosaka pēc ekonomiskās teritorijas, saskaņā ar kuras tiesību aktiem struktūra nodibināta. Ja struktūra nav reģistrēta, kā kritēriju izmanto juridisko domicilu, t. i., valsti, kuras tiesību sistēma regulē šīs struktūras izveidi un turpmāko pastāvēšanu; |
| --- | --- |

3)

“rezidents” ir rezidents, kas definēts Regulas (EK) Nr. 2533/98 1. pantā. Šajā regulā, ja struktūrai nav nekādas vērā ņemamas fiziskās klātbūtnes, tās rezidenci nosaka pēc ekonomiskās teritorijas, saskaņā ar kuras tiesību aktiem struktūra nodibināta. Ja struktūra nav reģistrēta, kā kritēriju izmanto juridisko domicilu, t. i., valsti, kuras tiesību sistēma regulē šīs struktūras izveidi un turpmāko pastāvēšanu;

| 4) | “monetārā finanšu iestāde (MFI)” ir monetārā finanšu iestāde, kas definēta Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) 1. pantā; |
| --- | --- |

4)

“monetārā finanšu iestāde (MFI)” ir monetārā finanšu iestāde, kas definēta Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) 1. pantā;

| 5) | “CFS” ir citi finanšu starpnieki, izņemot apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondus, kas definēti EKS 2010 (apakšsektors S.125); |
| --- | --- |

5)

“CFS” ir citi finanšu starpnieki, izņemot apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondus, kas definēti EKS 2010 (apakšsektors S.125);

| 6) | “IF vārda akcijas/daļas” ir IF akcijas/daļas, attiecībā uz kurām saskaņā ar nacionālajiem tiesību aktiem tiek veikts ieraksts, ar kuru identificē IF akciju/daļu turētājus, iekļaujot informāciju par turētāja rezidenci un sektoru; |
| --- | --- |

6)

“IF vārda akcijas/daļas” ir IF akcijas/daļas, attiecībā uz kurām saskaņā ar nacionālajiem tiesību aktiem tiek veikts ieraksts, ar kuru identificē IF akciju/daļu turētājus, iekļaujot informāciju par turētāja rezidenci un sektoru;

| 7) | “IF uzrādītāja akcijas/daļas” ir IF akcijas/daļas, attiecībā uz kurām saskaņā ar nacionālajiem tiesību aktiem netiek veikts ieraksts, ar kuru identificē IF akciju/daļu turētājus, vai attiecībā uz kurām tiek veikts ieraksts, kurā neiekļauj informāciju par turētāja rezidenci un sektoru; |
| --- | --- |

7)

“IF uzrādītāja akcijas/daļas” ir IF akcijas/daļas, attiecībā uz kurām saskaņā ar nacionālajiem tiesību aktiem netiek veikts ieraksts, ar kuru identificē IF akciju/daļu turētājus, vai attiecībā uz kurām tiek veikts ieraksts, kurā neiekļauj informāciju par turētāja rezidenci un sektoru;

| 8) | “attiecīgā NCB” ir tās euro zonas dalībvalsts NCB, kuras rezidents ir IF; |
| --- | --- |

8)

“attiecīgā NCB” ir tās euro zonas dalībvalsts NCB, kuras rezidents ir IF;

| 9) | “individuālu vērtspapīru līmenī” sniegtie dati ir dati individuālu vērtspapīru dalījumā. |
| --- | --- |

9)

“individuālu vērtspapīru līmenī” sniegtie dati ir dati individuālu vērtspapīru dalījumā.

2. pants

Faktiskie pārskatu sniedzēji

1.   Faktiskie pārskatu sniedzēji ir IF, kas ir rezidenti euro zonas dalībvalstu teritorijā. Paši IF vai – to IF gadījumā, kas saskaņā ar nacionālajiem tiesību aktiem nav juridiskas personas, – personas, kas pilnvarotas tos pārstāvēt, atbild par statistiskās informācijas sniegšanu saskaņā ar šo regulu.

2.   Neierobežojot 1. punktu, nolūkā vākt informāciju par tādu IF uzrādītāja akciju turētājiem, kas emitētas saskaņā ar I pielikuma 2. daļas 3. punktu, faktiskie pārskatu sniedzēji ir arī MFI un CFS. NCB šīm iestādēm var piešķirt atbrīvojumus ar nosacījumu, ka prasītā statistiskā informācija tiek vākta no citiem pieejamiem avotiem saskaņā ar I pielikuma 2. daļas 3. punktu. NCB pārbauda šī nosacījuma izpildi pietiekamu laiku iepriekš, lai varētu piešķirt vai vajadzības gadījumā atsaukt atbrīvojumu, tam ar ECB piekrišanu stājoties spēkā katra gada sākumā. Šīs regulas nolūkiem NCB var izveidot un uzturēt pārskatus sniedzošo CFS sarakstu saskaņā ar I pielikuma 2. daļas 3. punktā noteiktajiem principiem.

3. pants

IF saraksts statistikas vajadzībām

1.   ECB Valde izveido un uztur statistikas vajadzībām to IF sarakstu, kuri ir atsauces pārskatu sniedzēji, attiecīgos gadījumos iekļaujot arī to apakšfondus 4. panta 2. punkta izpratnē. Saraksts var tikt veidots, izmantojot esošos nacionālo iestāžu uzraudzīto IF sarakstus, ja tādi saraksti ir pieejami, tos papildinot ar citiem IF, kas atbilst IF definīcijai 1. pantā.

2.   NCB un ECB šo sarakstu un tā atjauninājumus atbilstošā veidā dara pieejamus, t. sk. ar elektroniskiem līdzekļiem, izmantojot internetu vai pēc attiecīgo pārskatu sniedzēju pieprasījuma – papīra dokumenta veidā.

3.   Ja 2. punktā minētā saraksta jaunākā pieejamā elektroniskā versija ir nepareiza, ECB nepiemēro sankcijas nevienam pārskatu sniedzējam, kas nav pienācīgi izpildījis statistikas pārskatu sniegšanas prasības, labticīgi paļaujoties uz nepareizo sarakstu.

4. pants

Pārskatu sniegšana individuālu fondu līmenī

1.   Faktiskie pārskatu sniedzēji datus par saviem aktīviem un pasīviem sniedz individuālu fondu līmenī.

2.   Neierobežojot 1. punktu, ja IF savus aktīvus sadala dažādos apakšfondos tā, ka katra apakšfonda akcijas/daļas nodrošina dažādi aktīvi, katru apakšfondu uzskata par individuālu IF.

3.   Atkāpjoties no 1. un 2. punkta, saņemot attiecīgās NCB atļauju un saskaņā ar tās norādījumiem, IF var sniegt pārskatus par saviem aktīviem un pasīviem kā grupa ar nosacījumu, ka rezultāts ir līdzīgs tam, kāds ir, sniedzot pārskatus individuālu fondu līmenī.

5. pants

Ceturkšņa un mēneša statistikas pārskatu sniegšanas prasības

1.   Pārskatu sniedzēji saskaņā ar I un II pielikumu sniedz:

| a) | katru ceturksni – ceturkšņa beigu krājumu datus par IF aktīviem un pasīviem un attiecīgos gadījumos ceturkšņa pārvērtēšanas korekcijām vai darījumiem; un |
| --- | --- |

a)

katru ceturksni – ceturkšņa beigu krājumu datus par IF aktīviem un pasīviem un attiecīgos gadījumos ceturkšņa pārvērtēšanas korekcijām vai darījumiem; un

| b) | katru mēnesi – mēneša beigu krājumu datus par emitētajām IF akcijām/daļām un attiecīgos gadījumos par mēneša pārvērtēšanas korekcijām vai darījumiem, kā arī atsevišķu pārskatu par IF akciju/daļu jaunām emisijām un dzēšanu pārskata mēnesī. |
| --- | --- |

b)

katru mēnesi – mēneša beigu krājumu datus par emitētajām IF akcijām/daļām un attiecīgos gadījumos par mēneša pārvērtēšanas korekcijām vai darījumiem, kā arī atsevišķu pārskatu par IF akciju/daļu jaunām emisijām un dzēšanu pārskata mēnesī.

2.   NCB var izvēlēties 1. punkta a) apakšpunktā minētos datus vākt reizi mēnesī, nevis reizi ceturksnī.

6. pants

Pārvērtēšanas korekcijas vai darījumi

1.   Pārskatu sniedzēji saskaņā ar attiecīgās NCB norādījumiem sniedz pārskatus par pārvērtēšanas korekcijām vai darījumiem attiecībā uz informāciju, kas sniegta kopsavilkuma datu veidā, kā noteikts I pielikumā.

2.   Saskaņā ar I pielikumu NCB var iegūt vērtspapīru darījumu aplēses no informācijas individuālu vērtspapīru līmenī vai tieši vākt datus par darījumiem individuālu vērtspapīru līmenī.

3.   Papildu prasības un norādījumi attiecībā uz pārvērtēšanas korekciju vai darījumu apkopošanu noteikti III pielikumā.

7. pants

Grāmatvedības noteikumi

1.   Sniedzot pārskatus saskaņā ar šo regulu, IF ievēro grāmatvedības noteikumus, kas noteikti attiecīgajos nacionālajos tiesību aktos, ar kuriem ievieš Padomes 1986. gada 8. decembra Direktīvu 86/635/EEK par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (5), vai, ja šis noteikums nav piemērojams, grāmatvedības noteikumus, kas noteikti citos IF piemērojamos nacionālajos vai starptautiskajos standartos.

2.   Neierobežojot euro zonas dalībvalstīs dominējošo grāmatvedības praksi un neto atlikumu aprēķināšanas kārtību, statistikas vajadzībām datus par visiem finanšu aktīviem un pasīviem sniedz, ievērojot bruto principu.

8. pants

Atbrīvojumi

1.   IF var tikt piešķirti šādi atbrīvojumi no 5. pantā noteiktajām statistikas pārskatu sniegšanas prasībām:

| a) | NCB var piešķirt atbrīvojumus kopējo aktīvu ziņā mazākajiem IF, ja IF, kurus iekļauj ceturkšņa kopsavilkuma bilancē, sastāda vismaz 95 % no kopējiem IF aktīviem krājumu ziņā katrā euro zonas dalībvalstī; |
| --- | --- |

a)

NCB var piešķirt atbrīvojumus kopējo aktīvu ziņā mazākajiem IF, ja IF, kurus iekļauj ceturkšņa kopsavilkuma bilancē, sastāda vismaz 95 % no kopējiem IF aktīviem krājumu ziņā katrā euro zonas dalībvalstī;

| b) | tajās euro zonas dalībvalstīs, kurās nacionālo IF apkopotie kopējie aktīvi nepārsniedz 1 % no euro zonas IF kopējiem aktīviem, NCB var piešķirt atbrīvojumus kopējo aktīvu ziņā mazākajiem IF, ja IF, kurus iekļauj ceturkšņa kopsavilkuma bilancē, sastāda vismaz 80 % no kopējiem nacionālo IF aktīviem krājumu ziņā; |
| --- | --- |

b)

tajās euro zonas dalībvalstīs, kurās nacionālo IF apkopotie kopējie aktīvi nepārsniedz 1 % no euro zonas IF kopējiem aktīviem, NCB var piešķirt atbrīvojumus kopējo aktīvu ziņā mazākajiem IF, ja IF, kurus iekļauj ceturkšņa kopsavilkuma bilancē, sastāda vismaz 80 % no kopējiem nacionālo IF aktīviem krājumu ziņā;

| c) | IF, uz kuriem attiecas a) un b) apakšpunktā noteiktie atbrīvojumi, katru ceturksni sniedz tikai ceturkšņa beigu krājumu datus par emitētajām IF akcijām/daļām un attiecīgos gadījumos atbilstošajām ceturkšņa pārvērtēšanas korekcijām vai darījumiem; |
| --- | --- |

c)

IF, uz kuriem attiecas a) un b) apakšpunktā noteiktie atbrīvojumi, katru ceturksni sniedz tikai ceturkšņa beigu krājumu datus par emitētajām IF akcijām/daļām un attiecīgos gadījumos atbilstošajām ceturkšņa pārvērtēšanas korekcijām vai darījumiem;

| d) | NCB katru gadu pārbauda a) un b) apakšpunktā noteikto nosacījumu izpildi pietiekamu laiku iepriekš, lai varētu piešķirt vai vajadzības gadījumā atsaukt atbrīvojumu, tam stājoties spēkā katra gada sākumā. |
| --- | --- |

d)

NCB katru gadu pārbauda a) un b) apakšpunktā noteikto nosacījumu izpildi pietiekamu laiku iepriekš, lai varētu piešķirt vai vajadzības gadījumā atsaukt atbrīvojumu, tam stājoties spēkā katra gada sākumā.

2.   Atbrīvojumus var piešķirt IF, uz kuriem attiecas nacionālie grāmatvedības noteikumi, kas to aktīvus ļauj novērtēt retāk nekā reizi ceturksnī. Tās IF kategorijas, kam NCB var izlemt piešķirt atbrīvojumus, nosaka ECB Padome. Uz IF, kam piemēro šādus atbrīvojumus, šīs regulas 5. pantā izklāstītās prasības attiecas intervālos, kas atbilst šo IF grāmatvedības pienākumiem attiecībā uz to aktīvu novērtēšanas laikiem.

3.   Tomēr IF var izvēlēties neizmantot atbrīvojumus un pilnībā ievērot 5. pantā noteiktās statistikas pārskatu sniegšanas prasības. Ja IF izdara šādu izvēli, pirms jebkurām izmaiņām minēto atbrīvojumu izmantošanā IF saņem attiecīgās NCB atļauju.

9. pants

Savlaicīgums

1.   NCB lemj par to, kad tām jāsaņem dati no pārskatu sniedzējiem saskaņā ar 5. pantu, lai ievērotu 2. punktā noteiktos termiņus.

2.   Nacionālās centrālās bankas nosūta ECB:

| a) | ceturkšņa kopsavilkuma datus par krājumiem un pārvērtēšanas korekcijām līdz 28. darbdienas beigām pēc tā ceturkšņa beigām, uz kuru attiecas dati, pamatojoties uz ceturkšņa datiem, kas savākti no pārskatu sniedzējiem; |
| --- | --- |

a)

ceturkšņa kopsavilkuma datus par krājumiem un pārvērtēšanas korekcijām līdz 28. darbdienas beigām pēc tā ceturkšņa beigām, uz kuru attiecas dati, pamatojoties uz ceturkšņa datiem, kas savākti no pārskatu sniedzējiem;

| b) | mēneša kopsavilkuma datus par krājumiem un pārvērtēšanas korekcijām līdz 28. darbdienas beigām pēc tā mēneša beigām, uz kuru attiecas dati, pamatojoties uz tiem mēneša datiem par IF emitētajām akcijām/daļām, kuri savākti no pārskatu sniedzējiem, vai uz faktiskajiem datiem saskaņā ar 5. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

b)

mēneša kopsavilkuma datus par krājumiem un pārvērtēšanas korekcijām līdz 28. darbdienas beigām pēc tā mēneša beigām, uz kuru attiecas dati, pamatojoties uz tiem mēneša datiem par IF emitētajām akcijām/daļām, kuri savākti no pārskatu sniedzējiem, vai uz faktiskajiem datiem saskaņā ar 5. panta 2. punktu;

| c) | mēneša kopsavilkuma datus par IF akciju/daļu jaunajām emisijām un dzēšanu līdz 28. darbdienas beigām pēc tā mēneša beigām, uz kuru attiecas dati, pamatojoties uz mēneša datiem, kas savākti no pārskatu sniedzējiem. |
| --- | --- |

c)

mēneša kopsavilkuma datus par IF akciju/daļu jaunajām emisijām un dzēšanu līdz 28. darbdienas beigām pēc tā mēneša beigām, uz kuru attiecas dati, pamatojoties uz mēneša datiem, kas savākti no pārskatu sniedzējiem.

10. pants

Obligātie standarti un nacionālais pārskatu sniegšanas regulējums

1.   Pārskatu sniedzēji pilda statistikas pārskatu sniegšanas prasības, kas uz tiem attiecas saskaņā ar IV pielikumā noteiktajiem obligātajiem datu nosūtīšanas, precizitātes, konceptuālās atbilstības un labojumu standartiem.

2.   Pārskatu sniegšanas prasības, kuras jāievēro faktiskajiem pārskatu sniedzējiem, NCB definē un īsteno saskaņā ar nacionālajām prasībām. NCB nodrošina, ka šī pārskatu sniegšanas kārtība nodrošina prasīto statistisko informāciju un ļauj pareizi pārbaudīt IV pielikumā izklāstīto obligāto datu nosūtīšanas, precizitātes, konceptuālās atbilstības un labojumu standartu ievērošanu.

11. pants

Apvienošanās, dalīšanās un reorganizācijas

Apvienošanās, dalīšanās vai reorganizācijas gadījumā, kas varētu ietekmēt pārskatu sniedzēja statistisko pienākumu izpildi, pārskatu sniedzējs informē attiecīgo NCB par procedūrām, kas plānotas, lai izpildītu šajā regulā izklāstītās statistikas pārskatu sniegšanas prasības, kolīdz nolūks īstenot šādas procedūras tiek publiskots un pienācīgu laiku, pirms tās stājas spēkā.

12. pants

Pārbaude un piespiedu vākšana

NCB realizē tiesības pārbaudīt vai vākt piespiedu kārtā informāciju, kas pārskatu sniedzējiem jāsniedz saskaņā ar šo regulu, neierobežojot ECB tiesības pašai īstenot šādas tiesības. Šīs tiesības NCB jo īpaši īsteno, ja faktiskie pārskatu sniedzēji neievēro šīs regulas IV pielikumā noteiktos datu nosūtīšanas, precizitātes, konceptuālās atbilstības un labojumu obligātos standartus.

13. pants

Pirmā pārskatu sniegšana

Pirmā pārskatu sniegšana sākas ar mēneša un ceturkšņa datiem par 2014. gada decembri.

14. pants

Atcelšana

1.   Regula (EK) Nr. 958/2007 (ECB/2007/8) tiek atcelta no 2015. gada 1. janvāra.

2.   Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu, un tās jālasa saskaņā ar atbilstības tabulu V pielikumā.

15. pants

Nobeiguma noteikums

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no 2015. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.

Frankfurtē pie Mainas, 2013. gada 18. oktobrī

ECB Padomes vārdā –

ECB priekšsēdētājs

Mario DRAGHI

---

(1)  OV L 318, 27.11.1998., 8. lpp.

1

(2)  OV L 211, 11.8.2007., 8. lpp.

2

(3)  OV L 174, 26.6.2013., 1. lpp.

3

(4)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 1. lpp.

4

Oficiālā Vēstneša

(5)  OV L 372, 31.12.1986., 1. lpp.

5

---

I PIELIKUMS

STATISTIKAS PĀRSKATU SNIEGŠANAS PRASĪBAS

1.   DAĻA

Vispārīgās statistikas pārskatu sniegšanas prasības

| 1. | Faktiskajiem pārskatu sniedzējiem jāsniedz šāda statistiskā informācija:






  a) | katru ceturksni sniedz: i) informāciju individuālu vērtspapīru līmenī par IF turētiem vērtspapīriem ar publiski pieejamiem identifikācijas kodiem; ii) kopsavilkuma informāciju instrumentu/termiņu kategoriju, valūtas un darījuma partneru dalījumā par aktīviem un pasīviem, kas nav vērtspapīri, un par vērtspapīriem, kam nav publiski pieejamu identifikācijas kodu; iii) informāciju individuālu vērtspapīru līmenī vai kopsavilkuma informāciju par emitēto IF akciju/daļu turētājiem, kā tas noteikts šā pielikuma 2. daļā. Attiecīgā NCB var lūgt pārskatu sniedzējus sniegt informāciju individuālu vērtspapīru līmenī par vērtspapīriem, kam nav publiski pieejamu identifikācijas kodu, vai informāciju individuālu posteņu līmenī par aktīviem un pasīviem, kas nav vērtspapīri; un |
| --- | --- | --- |

1.

Faktiskajiem pārskatu sniedzējiem jāsniedz šāda statistiskā informācija:

a)

katru ceturksni sniedz: i) informāciju individuālu vērtspapīru līmenī par IF turētiem vērtspapīriem ar publiski pieejamiem identifikācijas kodiem; ii) kopsavilkuma informāciju instrumentu/termiņu kategoriju, valūtas un darījuma partneru dalījumā par aktīviem un pasīviem, kas nav vērtspapīri, un par vērtspapīriem, kam nav publiski pieejamu identifikācijas kodu; iii) informāciju individuālu vērtspapīru līmenī vai kopsavilkuma informāciju par emitēto IF akciju/daļu turētājiem, kā tas noteikts šā pielikuma 2. daļā. Attiecīgā NCB var lūgt pārskatu sniedzējus sniegt informāciju individuālu vērtspapīru līmenī par vērtspapīriem, kam nav publiski pieejamu identifikācijas kodu, vai informāciju individuālu posteņu līmenī par aktīviem un pasīviem, kas nav vērtspapīri; un

| b) | katru mēnesi sniedz datus individuālu vērtspapīru līmenī, atsevišķi norādot visas IF emitētās akcijas/daļas. |
| --- | --- |

b)

katru mēnesi sniedz datus individuālu vērtspapīru līmenī, atsevišķi norādot visas IF emitētās akcijas/daļas.

Papildus datiem tajos datu laukos, kas individuālu vērtspapīru līmenī jāsniedz nolūkā iegūt kopsavilkuma informāciju par vērtspapīriem, kā noteikts 2. tabulā, attiecīgā NCB var nolemt vākt arī datus par darījumiem individuālu vērtspapīru līmenī.

Kopsavilkuma datus sniedz par krājumiem un saskaņā ar attiecīgās NCB norādījumiem par: a) pārvērtēšanu cenu un valūtas kursa pārmaiņu dēļ vai b) darījumiem.

Ja saņemta attiecīgās NCB iepriekšēja piekrišana, pārskatu sniedzēji, kas sniedz prasītos ceturkšņa datus individuālu vērtspapīru līmenī, var izvēlēties sniegt prasītos mēneša datus kā kopsavilkuma datus, nevis kā datus individuālu vērtspapīru līmenī.

| 2. | Informācija, kas sniedzama attiecīgajai NCB individuālu vērtspapīru līmenī, norādīta 2. tabulā. Ceturkšņa pārskatu sniegšanas prasības attiecībā uz kopsavilkuma datiem par krājumiem norādītas 1. tabulā un par pārvērtēšanām cenu un valūtas kursa dēļ vai darījumiem – 3. tabulā. 4. tabulā norādītas mēneša pārskatu sniegšanas prasības attiecībā uz kopsavilkuma datiem par krājumiem, par pārvērtēšanām cenu un valūtas kursa dēļ vai darījumiem un par IF akciju/daļu jaunajām emisijām un dzēšanu. |
| --- | --- |

2.

Informācija, kas sniedzama attiecīgajai NCB individuālu vērtspapīru līmenī, norādīta 2. tabulā. Ceturkšņa pārskatu sniegšanas prasības attiecībā uz kopsavilkuma datiem par krājumiem norādītas 1. tabulā un par pārvērtēšanām cenu un valūtas kursa dēļ vai darījumiem – 3. tabulā. 4. tabulā norādītas mēneša pārskatu sniegšanas prasības attiecībā uz kopsavilkuma datiem par krājumiem, par pārvērtēšanām cenu un valūtas kursa dēļ vai darījumiem un par IF akciju/daļu jaunajām emisijām un dzēšanu.

| 3. | Ciktāl NCB ievēro Regulas (EK) Nr. 2533/98 8. pantā, un jo īpaši tā 5. punktā, noteiktos ECBS vāktas konfidenciālas statistiskās informācijas aizsardzības un izmantošanas nosacījumus, NCB var arī iegūt nepieciešamo informāciju no datiem, kas savākti Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 8. jūnija Direktīvas 2011/61/ES par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem (1) darbības ietvaros, tādā apmērā, kādā kompetentās nacionālās uzraudzības iestādes saskaņā ar minēto direktīvu savāktie dati ir nosūtīti NCB, ievērojot noteikumus, par kuriem ir vienojušās abas institūcijas. |
| --- | --- |

3.

Ciktāl NCB ievēro Regulas (EK) Nr. 2533/98 8. pantā, un jo īpaši tā 5. punktā, noteiktos ECBS vāktas konfidenciālas statistiskās informācijas aizsardzības un izmantošanas nosacījumus, NCB var arī iegūt nepieciešamo informāciju no datiem, kas savākti Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 8. jūnija Direktīvas 2011/61/ES par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem (1) darbības ietvaros, tādā apmērā, kādā kompetentās nacionālās uzraudzības iestādes saskaņā ar minēto direktīvu savāktie dati ir nosūtīti NCB, ievērojot noteikumus, par kuriem ir vienojušās abas institūcijas.

2.   DAĻA

IF akciju/daļu turētāju rezidence un ekonomikas sektors

| 1. | Pārskatu sniedzēji katru ceturksni sniedz datus par dalībvalstu, kuru valūta ir euro (turpmāk – “euro zonas dalībvalstis”), IF emitēto IF akciju/daļu turētāju rezidenci iekšzemes/euro zonas, izņemot iekšzemi/pārējās pasaules dalījumā. Iekšzemes un euro zonas, izņemot iekšzemi, darījumu partneri tiek iedalīti arī pēc sektora. |
| --- | --- |

1.

Pārskatu sniedzēji katru ceturksni sniedz datus par dalībvalstu, kuru valūta ir euro (turpmāk – “euro zonas dalībvalstis”), IF emitēto IF akciju/daļu turētāju rezidenci iekšzemes/euro zonas, izņemot iekšzemi/pārējās pasaules dalījumā. Iekšzemes un euro zonas, izņemot iekšzemi, darījumu partneri tiek iedalīti arī pēc sektora.

| 2. | Attiecībā uz vārda akcijām/daļām pārskatu sniedzēji sniedz datus par IF emitēto akciju/daļu turētājiem rezidences un sektoru dalījumā. Ja nav iespējams noteikt turētāja rezidenci vai sektoru, attiecīgie dati tiek sniegti, pamatojoties uz pieejamo informāciju. |
| --- | --- |

2.

Attiecībā uz vārda akcijām/daļām pārskatu sniedzēji sniedz datus par IF emitēto akciju/daļu turētājiem rezidences un sektoru dalījumā. Ja nav iespējams noteikt turētāja rezidenci vai sektoru, attiecīgie dati tiek sniegti, pamatojoties uz pieejamo informāciju.

| 3. | Attiecībā uz uzrādītāja akcijām/daļām pārskatu sniedzēji sniedz datus par IF akciju/daļu turētājiem rezidences un sektoru dalījumā, ievērojot metodi, par kuru nolēmusi attiecīgā NCB. Šīs prasības izpildei var izvēlēties vienu no šādām iespējām vai šo iespēju kombināciju, izvēloties kuru ņem vērā attiecīgo tirgu struktūru un nacionālo tiesisko regulējumu attiecīgajā dalībvalstī. Šo prasību laiku pa laikam izvērtē NCB.






  a) | IF emitenti:
  IF emitenti vai personas, kas juridiski pilnvarotas tos pārstāvēt, vai šīs regulas 2. panta 2. punktā minētās iestādes sniedz datus par to emitēto akciju/daļu turētājiem rezidences un sektoru dalījumā. Šādu informāciju var sniegt aģenti, kas izplata akcijas/daļas, vai citas akciju/daļu emisijā, atpirkšanā vai pārvedumā iesaistītas iestādes. |
| --- | --- | --- |

3.

Attiecībā uz uzrādītāja akcijām/daļām pārskatu sniedzēji sniedz datus par IF akciju/daļu turētājiem rezidences un sektoru dalījumā, ievērojot metodi, par kuru nolēmusi attiecīgā NCB. Šīs prasības izpildei var izvēlēties vienu no šādām iespējām vai šo iespēju kombināciju, izvēloties kuru ņem vērā attiecīgo tirgu struktūru un nacionālo tiesisko regulējumu attiecīgajā dalībvalstī. Šo prasību laiku pa laikam izvērtē NCB.

a)

IF emitenti:

IF emitenti vai personas, kas juridiski pilnvarotas tos pārstāvēt, vai šīs regulas 2. panta 2. punktā minētās iestādes sniedz datus par to emitēto akciju/daļu turētājiem rezidences un sektoru dalījumā. Šādu informāciju var sniegt aģenti, kas izplata akcijas/daļas, vai citas akciju/daļu emisijā, atpirkšanā vai pārvedumā iesaistītas iestādes.

| b) | MFI un CFS kā IF akciju/daļu kontu turētāji:
  IF akcijas/daļu kontu turētājas MFI un CFS kā pārskatu sniedzēji sniedz datus par tādu akciju/daļu turētājiem rezidences un sektoru dalījumā, kuras emitējuši rezidenti IF un kuras tiek glabātas turētāja vārdā vai cita starpnieka vārdā, kurš arī ir kontu turētājs. Šo iespēju piemēro, ja: i) kontu turētājs nodala IF akcijas/daļas, kas tiek glabātas akciju/daļu turētāja vārdā, no akcijām/daļām, kas tiek glabātas citu kontu turētāju vārdā; un ii) vairums IF akciju/daļu ir iekšzemes rezidentu iestāžu glabāšanā, kuras klasificētas kā finanšu starpnieki (MFI vai CFS). |
| --- | --- |

b)

MFI un CFS kā IF akciju/daļu kontu turētāji:

IF akcijas/daļu kontu turētājas MFI un CFS kā pārskatu sniedzēji sniedz datus par tādu akciju/daļu turētājiem rezidences un sektoru dalījumā, kuras emitējuši rezidenti IF un kuras tiek glabātas turētāja vārdā vai cita starpnieka vārdā, kurš arī ir kontu turētājs. Šo iespēju piemēro, ja: i) kontu turētājs nodala IF akcijas/daļas, kas tiek glabātas akciju/daļu turētāja vārdā, no akcijām/daļām, kas tiek glabātas citu kontu turētāju vārdā; un ii) vairums IF akciju/daļu ir iekšzemes rezidentu iestāžu glabāšanā, kuras klasificētas kā finanšu starpnieki (MFI vai CFS).

| c) | MFI un CFS kā pārskatu sniedzēji par rezidentu darījumiem ar nerezidentiem saistībā ar rezidentu IF akcijām/daļām:
  Pārskatu sniedzošās MFI un pārskatus sniedzošie CFS, kas sniedz pārskatus par rezidentu darījumiem ar nerezidentiem saistībā ar rezidentu IF akcijām/daļām, sniedz datus par tādu akciju/daļu turētājiem rezidences un sektoru dalījumā, kuras emitējuši rezidenti IF un kuras tie tirgo turētāja vārdā vai cita darījumā iesaistīta starpnieka vārdā. Šo iespēju piemēro, ja: i) pārskatu sniegšanas pārklājums ir visaptverošs, t. i., tas aptver pēc būtības visus pārskatu sniedzēju veiktos darījumus; ii) tiek sniegti pareizi dati par pirkšanas un pārdošanas darījumiem ar euro zonas dalībvalstu nerezidentiem; iii) to pašu akciju/daļu emisijas vērtības un dzēšanas vērtības atšķirība, izņemot komisijas maksas, ir minimāla; un iv) euro zonas dalībvalstu nerezidentu turēto rezidenta IF emitēto akciju/daļu apjoms ir neliels. |
| --- | --- |

c)

MFI un CFS kā pārskatu sniedzēji par rezidentu darījumiem ar nerezidentiem saistībā ar rezidentu IF akcijām/daļām:

Pārskatu sniedzošās MFI un pārskatus sniedzošie CFS, kas sniedz pārskatus par rezidentu darījumiem ar nerezidentiem saistībā ar rezidentu IF akcijām/daļām, sniedz datus par tādu akciju/daļu turētājiem rezidences un sektoru dalījumā, kuras emitējuši rezidenti IF un kuras tie tirgo turētāja vārdā vai cita darījumā iesaistīta starpnieka vārdā. Šo iespēju piemēro, ja: i) pārskatu sniegšanas pārklājums ir visaptverošs, t. i., tas aptver pēc būtības visus pārskatu sniedzēju veiktos darījumus; ii) tiek sniegti pareizi dati par pirkšanas un pārdošanas darījumiem ar euro zonas dalībvalstu nerezidentiem; iii) to pašu akciju/daļu emisijas vērtības un dzēšanas vērtības atšķirība, izņemot komisijas maksas, ir minimāla; un iv) euro zonas dalībvalstu nerezidentu turēto rezidenta IF emitēto akciju/daļu apjoms ir neliels.

| d) | Ja nepiemēro a)–c) apakšpunktu, pārskatu sniedzēji, t. sk. MFI un CFS, attiecīgos datus sniedz, pamatojoties uz pieejamo informāciju. |
| --- | --- |

d)

Ja nepiemēro a)–c) apakšpunktu, pārskatu sniedzēji, t. sk. MFI un CFS, attiecīgos datus sniedz, pamatojoties uz pieejamo informāciju.

| 4. | NCB var arī iegūt nepieciešamo informāciju no datiem, kas savākti Eiropas Centrālās bankas 2012. gada 17. oktobra Regulas (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) par vērtspapīru turējumu statistiku (2) darbības ietvaros, tādā apmērā, kādā šie dati atbilst šīs regulas 9. pantā noteiktām savlaicīguma prasībām un – vispārīgā kontekstā – IV pielikumā noteiktajiem obligātajiem standartiem. |
| --- | --- |

4.

NCB var arī iegūt nepieciešamo informāciju no datiem, kas savākti Eiropas Centrālās bankas 2012. gada 17. oktobra Regulas (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) par vērtspapīru turējumu statistiku (2) darbības ietvaros, tādā apmērā, kādā šie dati atbilst šīs regulas 9. pantā noteiktām savlaicīguma prasībām un – vispārīgā kontekstā – IV pielikumā noteiktajiem obligātajiem standartiem.

| 5. | Ja vārda akcijas/daļas vai uzrādītāja akcijas/daļas tiek emitētas pirmo reizi vai ja attīstība tirgū liek mainīt izvēli vai izvēles iespēju kombināciju, NCB attiecībā uz 2. un 3. punktā izklāstītajām prasībām var piešķirt atbrīvojumu uz vienu gadu. |
| --- | --- |

5.

Ja vārda akcijas/daļas vai uzrādītāja akcijas/daļas tiek emitētas pirmo reizi vai ja attīstība tirgū liek mainīt izvēli vai izvēles iespēju kombināciju, NCB attiecībā uz 2. un 3. punktā izklāstītajām prasībām var piešķirt atbrīvojumu uz vienu gadu.

3.   DAĻA

Pārskatu tabulas

Image

2.   tabula

Prasītā informācija individuālu vērtspapīru līmenī

Katrā no tabulas datu laukiem norāda datus par katru vērtspapīru, kas saskaņā ar tālāk minētajiem noteikumiem klasificēts kategorijā “parāda vērtspapīri”, “pašu kapitāls” un “ieguldījumu fonda akcijas/daļas”.

| 1. | Jāsniedz dati 1. datu laukā. |
| --- | --- |

1.

Jāsniedz dati 1. datu laukā.

| 2. | Gadījumā, ja attiecīgā NCB tieši nevāc informāciju par darījumiem individuālu vērtspapīru līmenī, jāsniedz dati divos no trim – 2., 3. un 4. – datu laukiem (t. i., 2. un 3. datu laukā, 2. un 4. datu laukā vai 3. un 4. datu laukā). |
| --- | --- |

2.

Gadījumā, ja attiecīgā NCB tieši nevāc informāciju par darījumiem individuālu vērtspapīru līmenī, jāsniedz dati divos no trim – 2., 3. un 4. – datu laukiem (t. i., 2. un 3. datu laukā, 2. un 4. datu laukā vai 3. un 4. datu laukā).

| 3. | Gadījumā, ja attiecīgā NCB tieši vāc informāciju par darījumiem individuālu vērtspapīru līmenī, jāsniedz dati arī šādos datu laukos:






  a) | 5. datu lauks vai 6. un 7. datu lauks; un |
| --- | --- | --- |

3.

Gadījumā, ja attiecīgā NCB tieši vāc informāciju par darījumiem individuālu vērtspapīru līmenī, jāsniedz dati arī šādos datu laukos:

a)

5. datu lauks vai 6. un 7. datu lauks; un

| b) | 4. datu lauks vai 2. un 3. datu lauks. |
| --- | --- |

b)

4. datu lauks vai 2. un 3. datu lauks.

| 4. | Attiecīgā NCB var pieprasīt pārskatu sniedzējiem sniegt datus arī 8. datu laukā. |
| --- | --- |

4.

Attiecīgā NCB var pieprasīt pārskatu sniedzējiem sniegt datus arī 8. datu laukā.

| 5. | Attiecīgā NCB 2. punktā un 3. punkta b) apakšpunktā minētajos gadījumos var nolemt vākt tikai datus attiecībā uz 2. datu lauku. Tādā gadījumā NCB vismaz reizi gadā jāpārbauda un jāinformē ECB, ka NCB sniegto kopsavilkuma datu kvalitāte, t. sk. pārskatīšanas biežums un apjoms, nav mainījusies.






  Datu lauks | Nosaukums |
| --- | --- | --- |
| 1 | Vērtspapīra identifikācijas kods |
| 2 | Vienību skaits vai nominālvērtību kopsumma |
| 3 | Cena |
| 4 | Kopējā summa |
| 5 | Finanšu darījumi |
| 6 | Nopirktie (aktīvi) vai emitētie (pasīvi) vērtspapīri |
| 7 | Pārdotie (aktīvi) vai dzēstie (pasīvi) vērtspapīri |
| 8 | Vērtspapīra grāmatojuma valūta |

5.

Attiecīgā NCB 2. punktā un 3. punkta b) apakšpunktā minētajos gadījumos var nolemt vākt tikai datus attiecībā uz 2. datu lauku. Tādā gadījumā NCB vismaz reizi gadā jāpārbauda un jāinformē ECB, ka NCB sniegto kopsavilkuma datu kvalitāte, t. sk. pārskatīšanas biežums un apjoms, nav mainījusies.

Datu lauks

Nosaukums

1

Vērtspapīra identifikācijas kods

2

Vienību skaits vai nominālvērtību kopsumma

3

Cena

4

Kopējā summa

5

Finanšu darījumi

6

Nopirktie (aktīvi) vai emitētie (pasīvi) vērtspapīri

7

Pārdotie (aktīvi) vai dzēstie (pasīvi) vērtspapīri

8

Vērtspapīra grāmatojuma valūta

Image

Image

---

(1)  OV L 174, 1.7.2011., 1. lpp.

(2)  OV L 305, 1.11.2012., 6. lpp.

---

II PIELIKUMS

DEFINĪCIJAS

1.   DAĻA

Instrumentu kategoriju definīcijas

| 1. | Šī tabula sniedz instrumentu kategoriju detalizētu standarta aprakstu, ko nacionālās centrālās bankas (NCB) saskaņā ar šo regulu transponē nacionālajās kategorijās. Šī tabula nav individuālu finanšu instrumentu saraksts, un apraksti nav visaptveroši. Definīcijas atbilst Eiropas Nacionālo un reģionālo kontu sistēmas Eiropas Savienībā (turpmāk – “EKS 2010”) definīcijām, kas izklāstītas Regulā (ES) Nr. 549/2013. |
| --- | --- |

1.

Šī tabula sniedz instrumentu kategoriju detalizētu standarta aprakstu, ko nacionālās centrālās bankas (NCB) saskaņā ar šo regulu transponē nacionālajās kategorijās. Šī tabula nav individuālu finanšu instrumentu saraksts, un apraksti nav visaptveroši. Definīcijas atbilst Eiropas Nacionālo un reģionālo kontu sistēmas Eiropas Savienībā (turpmāk – “EKS 2010”) definīcijām, kas izklāstītas Regulā (ES) Nr. 549/2013.

| 2. | Dažām instrumentu kategorijām nepieciešams dalījums atbilstoši termiņam. Sākotnējais termiņš, t. i., termiņš emisijas brīdī, ir fiksēts finanšu instrumenta spēkā esamības laiks, pirms kura beigām šo instrumentu nevar dzēst, piem., parāda vērtspapīriem, vai pirms kura to var dzēst, tikai piemērojot soda naudu, piem., dažiem noguldījumiem. |
| --- | --- |

2.

Dažām instrumentu kategorijām nepieciešams dalījums atbilstoši termiņam. Sākotnējais termiņš, t. i., termiņš emisijas brīdī, ir fiksēts finanšu instrumenta spēkā esamības laiks, pirms kura beigām šo instrumentu nevar dzēst, piem., parāda vērtspapīriem, vai pirms kura to var dzēst, tikai piemērojot soda naudu, piem., dažiem noguldījumiem.

| 3. | Finanšu prasījumus iespējams iedalīt atbilstoši tam, vai tie ir vai nav apgrozāmi. Prasījums ir apgrozāms, ja tā īpašumtiesības iespējams nekavējoties nodot no vienas struktūras citai, veicot fizisku piegādi vai ar indosamentu, vai veicot ieskaitu (atvasināto finanšu instrumentu gadījumā). Lai gan iespējams tirgot jebkuru finanšu instrumentu, tieši apgrozāmie instrumenti ir paredzēti to tirdzniecībai organizētā tirgū vai ārpusbiržas tirgū, lai gan faktiska tirdzniecība nav nepieciešams nosacījums, lai instrumentu uzskatītu par apgrozāmu.

  A   tabula


  IF aktīvu un pasīvu instrumentu kategoriju definīcijas

  AKTĪVU KATEGORIJAS






  Kategorija | Galveno pazīmju apraksts |
| --- | --- | --- |
| 1. | Noguldījumi un prasījumi no kredītiem |

3.

Finanšu prasījumus iespējams iedalīt atbilstoši tam, vai tie ir vai nav apgrozāmi. Prasījums ir apgrozāms, ja tā īpašumtiesības iespējams nekavējoties nodot no vienas struktūras citai, veicot fizisku piegādi vai ar indosamentu, vai veicot ieskaitu (atvasināto finanšu instrumentu gadījumā). Lai gan iespējams tirgot jebkuru finanšu instrumentu, tieši apgrozāmie instrumenti ir paredzēti to tirdzniecībai organizētā tirgū vai ārpusbiržas tirgū, lai gan faktiska tirdzniecība nav nepieciešams nosacījums, lai instrumentu uzskatītu par apgrozāmu.

A   tabula

IF aktīvu un pasīvu instrumentu kategoriju definīcijas

AKTĪVU KATEGORIJAS

Kategorija

Galveno pazīmju apraksts

1.

Noguldījumi un prasījumi no kredītiem

Pārskatu sniegšanas nolūkiem tie ir līdzekļi, ko IF aizdevuši aizņēmējiem, vai IF saņemtie kredīti, kuriem ir dokumentārs apliecinājums neapgrozāmu dokumentu veidā vai kuriem nav dokumentāra apliecinājuma

Tiek iekļauti šādi posteņi:

| — | IF noguldījumi, piem., noguldījumi uz nakti, noguldījumi ar noteikto termiņu un noguldījumi ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu |
| --- | --- |

—

IF noguldījumi, piem., noguldījumi uz nakti, noguldījumi ar noteikto termiņu un noguldījumi ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu

| — | neapgrozāmu vērtspapīru turējumi:
  parāda vērtspapīru turējumi, kas nav apgrozāmi un ko nevar tirgot otrreizējā tirgū |
| --- | --- |

—

neapgrozāmu vērtspapīru turējumi:

parāda vērtspapīru turējumi, kas nav apgrozāmi un ko nevar tirgot otrreizējā tirgū

| — | tirgojami kredīti: |
| --- | --- |

—

tirgojami kredīti:

| — | kredīti, kas faktiski kļuvuši apgrozāmi, tiek klasificēti postenī “prasījumi no noguldījumiem un kredītiem”, ja nav pierādījumu to tirdzniecībai otrreizējā tirgū. Pretējā gadījumā tos klasificē kā “parāda vērtspapīrus” |
| --- | --- |

—

kredīti, kas faktiski kļuvuši apgrozāmi, tiek klasificēti postenī “prasījumi no noguldījumiem un kredītiem”, ja nav pierādījumu to tirdzniecībai otrreizējā tirgū. Pretējā gadījumā tos klasificē kā “parāda vērtspapīrus”

| — | pakārtotie parādi noguldījumu vai kredītu veidā: pakārtotie parāda instrumenti nodrošina pakārtotus prasījumus pret emitentiestādi, kurus var īstenot tikai pēc tam, kad apmierināti visi augstāka statusa prasījumi, tādējādi tie iegūst dažas pašu kapitāla īpašības. Atkarībā no instrumenta raksturīgajām pazīmēm statistikas vajadzībām pakārtotos parādus klasificē kā “kredītus” vai kā “parāda vērtspapīrus”. Ja IF statistikas vajadzībām visu veidu pakārtoto parādu turējumus uzrāda kā vienu skaitli, šis skaitlis jāiekļauj postenī “parāda vērtspapīri”, pamatojoties uz to, ka pakārtotais parāds galvenokārt ir vērtspapīru veidā, nevis kredīti |
| --- | --- |

—

pakārtotie parādi noguldījumu vai kredītu veidā: pakārtotie parāda instrumenti nodrošina pakārtotus prasījumus pret emitentiestādi, kurus var īstenot tikai pēc tam, kad apmierināti visi augstāka statusa prasījumi, tādējādi tie iegūst dažas pašu kapitāla īpašības. Atkarībā no instrumenta raksturīgajām pazīmēm statistikas vajadzībām pakārtotos parādus klasificē kā “kredītus” vai kā “parāda vērtspapīrus”. Ja IF statistikas vajadzībām visu veidu pakārtoto parādu turējumus uzrāda kā vienu skaitli, šis skaitlis jāiekļauj postenī “parāda vērtspapīri”, pamatojoties uz to, ka pakārtotais parāds galvenokārt ir vērtspapīru veidā, nevis kredīti

| — | prasījumi no reverse repo darījumiem pret nodrošinājumu skaidrā naudā:
  pretvērtība naudai, ko izmaksāja apmaiņā pret vērtspapīriem, kurus IF nopirka par noteiktu cenu ar stingru apņemšanos tos pašus (vai līdzīgus) vērtspapīrus noteiktā datumā nākotnē pārdot atpakaļ par fiksētu cenu |
| --- | --- |

—

prasījumi no reverse repo darījumiem pret nodrošinājumu skaidrā naudā:

pretvērtība naudai, ko izmaksāja apmaiņā pret vērtspapīriem, kurus IF nopirka par noteiktu cenu ar stingru apņemšanos tos pašus (vai līdzīgus) vērtspapīrus noteiktā datumā nākotnē pārdot atpakaļ par fiksētu cenu

| — | prasījumi no vērtspapīru aizņēmumiem pret nodrošinājumu skaidrā naudā:
  pretvērtība naudai, ko izmaksāja apmaiņā pret vērtspapīriem, kurus aizņēmās IF |
| --- | --- |

—

prasījumi no vērtspapīru aizņēmumiem pret nodrošinājumu skaidrā naudā:

pretvērtība naudai, ko izmaksāja apmaiņā pret vērtspapīriem, kurus aizņēmās IF

Šīs regulas vajadzībām šajā postenī iekļauj arī euro un ārvalstu valūtu apgrozībā esošo banknošu un monētu turējumus, kurus parasti izmanto maksājumu veikšanai.

| 2. | Parāda vērtspapīri |
| --- | --- |

2.

Parāda vērtspapīri

Parāda vērtspapīru turējumi, kas ir apgrozāmi finanšu instrumenti, kas kalpo kā parāda pierādījumi un parasti tiek tirgoti otrreizējā tirgū vai kurus var slēgt, tirgū veicot pretēju darījumu, un kas turētājam nepiešķir īpašumtiesības emitentiestādē

Šajā postenī tiek iekļauti:

| — | vērtspapīru turējumi, kas turētājam dod beznosacījuma tiesības uz fiksētu vai līgumā noteiktu ienākumu procentu maksājumu veidā un/vai norādītu fiksētu summu konkrētā dienā (vai dienās) vai sākot ar dienu, kas noteikta emisijas brīdī, |
| --- | --- |

—

vērtspapīru turējumi, kas turētājam dod beznosacījuma tiesības uz fiksētu vai līgumā noteiktu ienākumu procentu maksājumu veidā un/vai norādītu fiksētu summu konkrētā dienā (vai dienās) vai sākot ar dienu, kas noteikta emisijas brīdī,

| — | tirgotie kredīti, kas kļuvuši apgrozāmi organizētā tirgū, ja ir apliecinājums par otrreizējā tirgus tirdzniecību, t. sk. tirgus uzturētāju pastāvēšanu, un finanšu aktīvs tiek bieži kotēts, ko pierāda pieprasījuma un piedāvājuma attiecība. Pretējā gadījumā tie jāklasificē kā “noguldījumi un prasījumi no kredītiem”, |
| --- | --- |

—

tirgotie kredīti, kas kļuvuši apgrozāmi organizētā tirgū, ja ir apliecinājums par otrreizējā tirgus tirdzniecību, t. sk. tirgus uzturētāju pastāvēšanu, un finanšu aktīvs tiek bieži kotēts, ko pierāda pieprasījuma un piedāvājuma attiecība. Pretējā gadījumā tie jāklasificē kā “noguldījumi un prasījumi no kredītiem”,

| — | pakārtotie parādi parāda vērtspapīru veidā. |
| --- | --- |

—

pakārtotie parādi parāda vērtspapīru veidā.

Vērtspapīri, kas aizdoti, veicot vērtspapīru aizdošanas darījumu, vai pārdoti saskaņā ar repo līgumiem, paliek sākotnējā īpašnieka bilancē (un netiek grāmatoti pagaidu ieguvēja bilancē), ja ir stingra apņemšanās veikt reverso operāciju un nevis tikai iespēja to darīt. Ja pagaidu ieguvējs pārdod saņemtos vērtspapīrus, šo pārdošanu grāmato kā tiešo darījumu ar vērtspapīriem, bet pagaidu ieguvēja bilancē to grāmato kā negatīvu pozīciju vērtspapīru postenī.

| 3. | Pašu kapitāls un ieguldījumu fondu akcijas/daļas |
| --- | --- |

3.

Pašu kapitāls un ieguldījumu fondu akcijas/daļas

Finanšu aktīvi, kas apliecina īpašuma tiesības sabiedrībās vai kvazisabiedrībās. Šādi finanšu aktīvi parasti turētājiem dod tiesības saņemt daļu sabiedrības vai kvazisabiedrības peļņas un daļu no neto aktīviem tās likvidācijas gadījumā.

Šajā postenī iekļauj biržas sarakstā iekļautas un neiekļautas akcijas, citu pašu kapitālu, NTF akcijas/daļas un IF, izņemot NTF, akcijas/daļas.

Pašu kapitāla vērtspapīri, kas aizdoti vērtspapīru aizdevuma darījumu ietvaros vai pārdoti uz repo līguma pamata, saskaņā ar noteikumiem tiek klasificēti kā “parāda vērtspapīri” (2. kategorija).

| 3.a | Pašu kapitāls un ieguldījumu fondu akcijas/daļas, t. sk. biržas sarakstā iekļautas akcijas |
| --- | --- |

3.a

Pašu kapitāls un ieguldījumu fondu akcijas/daļas, t. sk. biržas sarakstā iekļautas akcijas

Biržas sarakstā iekļautas akcijas ir pašu kapitāla vērtspapīri, kas iekļauti biržas sarakstā. Šāda birža var būt atzīta fondu birža vai jebkura cita veida otrreizējais tirgus. Biržas sarakstā iekļautas akcijas sauc arī par kotētām akcijām. Kotācijas cenas esamība biržas sarakstā iekļautām akcijām nozīmē, ka pašreizējās tirgus cenas parasti ir nekavējoties pieejamas.

| 3.b | Pašu kapitāls un ieguldījumu fondu akcijas/daļas, t. sk. ieguldījumu fondu akcijas/daļas |
| --- | --- |

3.b

Pašu kapitāls un ieguldījumu fondu akcijas/daļas, t. sk. ieguldījumu fondu akcijas/daļas

Šis postenis ietver NTF un IF, izņemot NTF (t. i., tādu IF, kas nav NTF), emitēto akciju/daļu turējumus, kas iekļauti MFI un IF sarakstos statistikas vajadzībām.

NTF ir definēti Regulā (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33).

IF, izņemot NTF, ir definēti šīs regulas 1. pantā.

| (2.+3.)a | t. sk. vērtspapīri (parāda vērtspapīri, pašu kapitāls un ieguldījumu fondu akcijas/daļas), kas aizdoti vai kas pārdoti saskaņā ar repo līgumiem |
| --- | --- |

(2.+3.)a

t. sk. vērtspapīri (parāda vērtspapīri, pašu kapitāls un ieguldījumu fondu akcijas/daļas), kas aizdoti vai kas pārdoti saskaņā ar repo līgumiem

Šis postenis ietver tos vērtspapīrus, par kuriem dati sniegti 2. kategorijā (parāda vērtspapīri) un 3. kategorijā (pašu kapitāls un ieguldījumu fondu akcijas/daļas) un kas aizdoti vērtspapīru aizdevuma operāciju ietvaros vai pārdoti saskaņā ar repo līgumiem (vai jebkādās līdzīgās operācijās, tādās kā pārdošanas un atpirkšanas darījumi).

| 4. | Atvasinātie finanšu instrumenti |
| --- | --- |

4.

Atvasinātie finanšu instrumenti

Atvasinātie finanšu instrumenti ir finanšu instrumenti, kas saistīti ar konkrētu finanšu instrumentu, rādītāju vai preci un ar kuru starpniecību iespējama konkrētu finanšu risku patstāvīga tirdzniecība finanšu tirgos.

Šajā postenī tiek iekļauti:

| — | iespēju līgumi, |
| --- | --- |

—

iespēju līgumi,

| — | garantijas (warrants), |
| --- | --- |

—

garantijas (warrants),

| — | biržā tirgotie nākotnes līgumi, |
| --- | --- |

—

biržā tirgotie nākotnes līgumi,

| — | ārpusbiržas nākotnes līgumi, |
| --- | --- |

—

ārpusbiržas nākotnes līgumi,

| — | mijmaiņas līgumi, |
| --- | --- |

—

mijmaiņas līgumi,

| — | kredīta atvasinātie instrumenti. |
| --- | --- |

—

kredīta atvasinātie instrumenti.

Atvasinātos finanšu instrumentus to tirgus vērtībā grāmato bilancē, ievērojot bruto principu. Individuālus atvasināto instrumentu līgumus ar pozitīvu tirgus vērtību grāmato bilances aktīvu pusē, bet līgumus ar negatīvu tirgus vērtību grāmato bilances pasīvu pusē.

Bruto nākotnes saistības, kas izriet no atvasināto instrumentu līgumiem, netiek grāmatotas bilancē.

Atvasinātos finanšu instrumentus var grāmatot pēc neto principa saskaņā ar dažādām vērtēšanas metodēm. Gadījumā, ja ir pieejamas tikai neto pozīcijas vai pozīcijas tiek grāmatotas ar vērtību, kas nav tirgus vērtība, datus sniedz par šīm pozīcijām.

Šajā postenī neiekļauj atvasinātos finanšu instrumentus, kuri bilancē netiek grāmatoti saskaņā ar nacionālajiem noteikumiem.

| 5. | Nefinašu aktīvi (t. sk. pamatlīdzekļi) |
| --- | --- |

5.

Nefinašu aktīvi (t. sk. pamatlīdzekļi)

Materiālie un nemateriālie aktīvi, kas nav finanšu aktīvi. Pamatlīdzekļi ir nefinanšu aktīvi, kurus IF atkārtoti vai pastāvīgi izmanto ilgāk par gadu.

Šajā postenī ietver mājokļus un citas ēkas un būves, mašīnas un iekārtas, vērtslietas un intelektuālā īpašuma objektus, tādus kā datoru programmatūra un datu bāzes.

| 6. | Pārējie aktīvi |
| --- | --- |

6.

Pārējie aktīvi

Šis ir atlikuma postenis bilances aktīvu pusē, kas definēts kā “citur neiekļauti aktīvi”. NCB šajā postenī var pieprasīt šādu individuālu dalījumu:

| — | par noguldījumiem un kredītiem saņemamie uzkrātie procenti, |
| --- | --- |

—

par noguldījumiem un kredītiem saņemamie uzkrātie procenti,

| — | par parāda vērtspapīriem uzkrātie procenti, |
| --- | --- |

—

par parāda vērtspapīriem uzkrātie procenti,

| — | pienākošies nomas maksas maksājumi, |
| --- | --- |

—

pienākošies nomas maksas maksājumi,

| — | debitoru parādi, kas nav saistīti ar IF pamatdarbību. |
| --- | --- |

—

debitoru parādi, kas nav saistīti ar IF pamatdarbību.

PASĪVU KATEGORIJAS

| Kategorija | Galveno pazīmju apraksts |
| --- | --- |
| 7. | Saņemtie kredīti un noguldījumi |

Kategorija

Galveno pazīmju apraksts

7.

Saņemtie kredīti un noguldījumi

Summas, ko IF ir parādā kreditoriem, kas nav tās summas, kuras rodas no apgrozāmu vērtspapīru emisijas. Šo posteni veido:

| — | kredīti: IF piešķirtie kredīti, kurus apliecina apgrozāmi dokumenti vai kuriem nav dokumentāra apliecinājuma, |
| --- | --- |

—

kredīti: IF piešķirtie kredīti, kurus apliecina apgrozāmi dokumenti vai kuriem nav dokumentāra apliecinājuma,

| — | repo un repo līdzīgās operācijas ar nodrošinājumu skaidrā naudā: atbilstošais postenis skaidrai naudai, kas saņemta apmaiņā pret vērtspapīriem, ko par attiecīgu cenu pārdevis IF, stingri apņemoties atpirkt tos pašus (vai līdzīgus) vērtspapīrus par fiksētu cenu konkrētā dienā nākotnē. Summas, ko IF saņēmis apmaiņā pret vērtspapīriem, kas nodoti trešai personai (“pagaidu ieguvējs”), klasificējamas šeit, ja tā stingri apņēmusies veikt pretēju operāciju, nevis ja tikai pastāv iespēja to darīt. Tas nozīmē – IF saglabā visus riskus uz attiecīgajiem vērtspapīriem un guvumus no tiem darījuma laikā, |
| --- | --- |

—

repo un repo līdzīgās operācijas ar nodrošinājumu skaidrā naudā: atbilstošais postenis skaidrai naudai, kas saņemta apmaiņā pret vērtspapīriem, ko par attiecīgu cenu pārdevis IF, stingri apņemoties atpirkt tos pašus (vai līdzīgus) vērtspapīrus par fiksētu cenu konkrētā dienā nākotnē. Summas, ko IF saņēmis apmaiņā pret vērtspapīriem, kas nodoti trešai personai (“pagaidu ieguvējs”), klasificējamas šeit, ja tā stingri apņēmusies veikt pretēju operāciju, nevis ja tikai pastāv iespēja to darīt. Tas nozīmē – IF saglabā visus riskus uz attiecīgajiem vērtspapīriem un guvumus no tiem darījuma laikā,

| — | nodrošinājums skaidrā naudā, kas saņemts apmaiņā pret vērtspapīru aizdevumu: summas, ko saņem apmaiņā pret vērtspapīriem, kas uz laiku pārvesti trešai personai vērtspapīru aizdevuma darījumā pret nodrošinājumu skaidrā naudā, |
| --- | --- |

—

nodrošinājums skaidrā naudā, kas saņemts apmaiņā pret vērtspapīru aizdevumu: summas, ko saņem apmaiņā pret vērtspapīriem, kas uz laiku pārvesti trešai personai vērtspapīru aizdevuma darījumā pret nodrošinājumu skaidrā naudā,

| — | skaidrā nauda, kas saņemta darījumos, kuros apmaiņā pret nodrošinājumu skaidrā naudā uz laiku tiek nodots zelts. |
| --- | --- |

—

skaidrā nauda, kas saņemta darījumos, kuros apmaiņā pret nodrošinājumu skaidrā naudā uz laiku tiek nodots zelts.

| 8. | IF akcijas/daļas |
| --- | --- |

8.

IF akcijas/daļas

Akcijas vai daļas, t. sk. pašu kapitāla veidā, ko emitējuši IF, kas statistikas vajadzībām iekļauti IF sarakstā. Šis postenis ir kopējās saistības pret IF akcionāriem. Iekļauti ir arī līdzekļi, kas rodas no nesadalītās peļņas, vai līdzekļi, ko IF nošķīruši iespējamiem maksājumiem un saistībām nākotnē.

| 9. | Atvasinātie finanšu instrumenti |
| --- | --- |

9.

Atvasinātie finanšu instrumenti

Sk. 4. kategoriju.

| 10. | Pārējie pasīvi |
| --- | --- |

10.

Pārējie pasīvi

Šis ir atlikuma postenis bilances pasīvu pusē, kas definēts kā “citur neiekļauti pasīvi”.

NCB šajā postenī var pieprasīt šādu individuālu dalījumu:

| — | emitētie parāda vērtspapīri,
  IF emitēti vērtspapīri, izņemot pašu kapitālu, kas parasti ir apgrozāmi un otrreizējā tirgū tirgoti instrumenti vai kuru pozīcijas var slēgt, tirgū veicot pretēju darījumu, un kas turētājam nepiešķir īpašumtiesības emitenta iestādē, |
| --- | --- |

—

emitētie parāda vērtspapīri,

IF emitēti vērtspapīri, izņemot pašu kapitālu, kas parasti ir apgrozāmi un otrreizējā tirgū tirgoti instrumenti vai kuru pozīcijas var slēgt, tirgū veicot pretēju darījumu, un kas turētājam nepiešķir īpašumtiesības emitenta iestādē,

| — | par kredītiem un noguldījumiem maksājamie uzkrātie procenti, |
| --- | --- |

—

par kredītiem un noguldījumiem maksājamie uzkrātie procenti,

| — | kreditoru parādi, kas nav saistīti ar IF pamatdarbību, t. i., summas, kas jāmaksā piegādātājiem, nodokļi, algas, sociālie maksājumi u. c., |
| --- | --- |

—

kreditoru parādi, kas nav saistīti ar IF pamatdarbību, t. i., summas, kas jāmaksā piegādātājiem, nodokļi, algas, sociālie maksājumi u. c.,

| — | uzkrājumi saistībām pret trešām personām, t. i., pensijas, dividendes u. c., |
| --- | --- |

—

uzkrājumi saistībām pret trešām personām, t. i., pensijas, dividendes u. c.,

| — | neto pozīcijas, kas izriet no vērtspapīru aizdošanas bez nodrošinājuma skaidrā naudā, |
| --- | --- |

—

neto pozīcijas, kas izriet no vērtspapīru aizdošanas bez nodrošinājuma skaidrā naudā,

| — | neto summas, kas maksājamas saistībā ar nākotnes norēķiniem par vērtspapīru darījumiem. |
| --- | --- |

—

neto summas, kas maksājamas saistībā ar nākotnes norēķiniem par vērtspapīru darījumiem.

2.   DAĻA

Individuālu vērtspapīru līmeņa apzīmējumu definīcijas

B   tabula

Individuālu vērtspapīru līmeņa apzīmējumu definīcijas

| Datu lauks | Apraksts |
| --- | --- |
| Vērtspapīra identifikācijas kods | Kods, kas ir vērtspapīra unikāls identifikators. Tas var būt ISIN kods vai cits vērtspapīra identifikācijas kods saskaņā ar NCB norādījumiem. |
| Vienību skaits vai nominālvērtību kopsumma | Vērtspapīra vienību skaits vai nominālvērtību kopsumma, ja vērtspapīrs tiek tirgots par kādu summu, nevis vienībās |
| Cena | Vērtspapīra vienības cena vai procentuālā daļa no nominālvērtību kopsummas, ja vērtspapīrs tiek tirgots par kādu summu, nevis vienībās. Cena parasti ir tirgus cena vai tuvu tirgus cenai. NCB šajā pozīcijā var pieprasīt norādīt arī uzkrātos procentus. |
| Kopējā summa | Kopējā vērtspapīra summa. Ja vērtspapīri tiek tirgoti vienībās, šī summa ir vienāda ar vērtspapīru skaitu, kas reizināts ar vienības cenu. Ja vērtspapīri tiek tirgoti summās, nevis vienībās, šī summa ir vienāda ar nominālvērtību kopsummu, kas reizināta ar cenu, kura izteikta kā procentuālā daļa.
  Kopējā summa principā ir vienāda ar tirgus cenu vai tuvu tirgus cenai. NCB šajā pozīcijā var pieprasīt norādīt arī uzkrātos procentus. |
| Finanšu darījumi | Vērtspapīru pirkumu summa, no kuras atņemta pārdošana (vērtspapīri aktīvu pusē), vai vērtspapīru emisijas, no kurām atņemtas dzēšanas (vērtspapīri pasīvu pusē), grāmatota pēc darījumu vērtības |
| Nopirktie (aktīvi) vai emitētie (pasīvi) vērtspapīri | Vērtspapīru pirkumu summa (vērtspapīri aktīvu pusē) vai emisijas summa (vērtspapīri pasīvu pusē), grāmatota pēc darījumu vērtības |
| Pārdotie (aktīvi) vai dzēstie (pasīvi) vērtspapīri | Vērtspapīru pārdošanas summa (vērtspapīri aktīvu pusē) vai dzēšanas summa (vērtspapīri pasīvu pusē), grāmatota pēc darījumu vērtības |
| Vērtspapīra grāmatojuma valūta | Tās valūtas ISO kods vai līdzvērtīgs kods, kuru izmanto, lai izteiktu vērtspapīra cenu un/vai atlikušo summu |

Datu lauks

Apraksts

Vērtspapīra identifikācijas kods

Kods, kas ir vērtspapīra unikāls identifikators. Tas var būt ISIN kods vai cits vērtspapīra identifikācijas kods saskaņā ar NCB norādījumiem.

Vienību skaits vai nominālvērtību kopsumma

Vērtspapīra vienību skaits vai nominālvērtību kopsumma, ja vērtspapīrs tiek tirgots par kādu summu, nevis vienībās

Cena

Vērtspapīra vienības cena vai procentuālā daļa no nominālvērtību kopsummas, ja vērtspapīrs tiek tirgots par kādu summu, nevis vienībās. Cena parasti ir tirgus cena vai tuvu tirgus cenai. NCB šajā pozīcijā var pieprasīt norādīt arī uzkrātos procentus.

Kopējā summa

Kopējā vērtspapīra summa. Ja vērtspapīri tiek tirgoti vienībās, šī summa ir vienāda ar vērtspapīru skaitu, kas reizināts ar vienības cenu. Ja vērtspapīri tiek tirgoti summās, nevis vienībās, šī summa ir vienāda ar nominālvērtību kopsummu, kas reizināta ar cenu, kura izteikta kā procentuālā daļa.

Kopējā summa principā ir vienāda ar tirgus cenu vai tuvu tirgus cenai. NCB šajā pozīcijā var pieprasīt norādīt arī uzkrātos procentus.

Finanšu darījumi

Vērtspapīru pirkumu summa, no kuras atņemta pārdošana (vērtspapīri aktīvu pusē), vai vērtspapīru emisijas, no kurām atņemtas dzēšanas (vērtspapīri pasīvu pusē), grāmatota pēc darījumu vērtības

Nopirktie (aktīvi) vai emitētie (pasīvi) vērtspapīri

Vērtspapīru pirkumu summa (vērtspapīri aktīvu pusē) vai emisijas summa (vērtspapīri pasīvu pusē), grāmatota pēc darījumu vērtības

Pārdotie (aktīvi) vai dzēstie (pasīvi) vērtspapīri

Vērtspapīru pārdošanas summa (vērtspapīri aktīvu pusē) vai dzēšanas summa (vērtspapīri pasīvu pusē), grāmatota pēc darījumu vērtības

Vērtspapīra grāmatojuma valūta

Tās valūtas ISO kods vai līdzvērtīgs kods, kuru izmanto, lai izteiktu vērtspapīra cenu un/vai atlikušo summu

3.   DAĻA

Sektoru definīcijas

Sektoru klasifikācijas standartu nosaka EKS 2010. Šī tabula sniedz sektoru detalizētu standarta aprakstu, ko NCB saskaņā ar šo regulu transponē nacionālajās kategorijās. Darījuma partnerus, kas atrodas euro zonas dalībvalstu teritorijā, identificē atbilstoši to sektoram saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas (ECB) uzturētajiem sarakstiem statistikas vajadzībām un norādījumiem par darījuma partneru statistisko klasifikāciju, kas sniegti ECB “Monetāro finanšu iestāžu un tirgu statistikas sektoru rokasgrāmatā: Norādījumi klientu statistiskajai klasifikācijai”.

C   tabula

Sektoru definīcijas

| Sektors | Definīcija |
| --- | --- |
| 1. | MFI |

Sektors

Definīcija

1.

MFI

MFI, kas definētas Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) 1. pantā. Šo sektoru veido NCB, kredītiestādes, kas definētas Savienības tiesību aktos, NTF un citas finanšu iestādes, kas nodarbojas ar noguldījumu un/vai to tuvu aizstājēju piesaisti no iestādēm, kas nav MFI, kā arī aizdevumu izsniegšanu un/vai ieguldījumu veikšanu vērtspapīros savā vārdā (vismaz ekonomiskā nozīmē), un elektroniskās naudas iestādes, kuru pamatdarbība ir finanšu starpniecība elektroniskās naudas emisijas veidā.

| 2. | Vispārējā valdība |
| --- | --- |

2.

Vispārējā valdība

Vispārējās valdības sektors (S.13) ietver institucionālās vienības, kas ir ārpustirgus ražotāji, kuru produkcija ir paredzēta individuālajam un kolektīvajam patēriņam un kuras finansē no citos sektoros ietilpstošu vienību obligātajiem maksājumiem, kā arī institucionālās vienības, kas nodarbojas galvenokārt ar nacionālā ienākuma un bagātības pārdali (EKS 2010, 2.111.–2.113. punkts).

| 3. | IF, izņemot NTF |
| --- | --- |

3.

IF, izņemot NTF

IF, kas definēti šīs regulas 1. pantā

| 4. | Citi finanšu starpnieki, izņemot apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondus + finanšu palīgsabiedrības + piesaistītās finanšu iestādes un naudas aizdevēji |
| --- | --- |

4.

Citi finanšu starpnieki, izņemot apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondus + finanšu palīgsabiedrības + piesaistītās finanšu iestādes un naudas aizdevēji

Citu finanšu starpnieku, izņemot apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondus, apakšsektors (S.125) ir visas finanšu sabiedrības un kvazisabiedrības, kas galvenokārt nodarbojas ar finanšu starpniecību, uzņemoties saistības pret institucionālajām vienībām veidos, kas nav valūta, noguldījumi (vai to tuvi aizstājēji), ieguldījumu fondu akcijas/daļas vai saistīti ar apdrošināšanas, pensiju un standarta garantiju shēmām. FIS, kas definētas Eiropas Centrālās bankas 2013. gada 18. oktobra Regulā (ES) Nr. 1075/2013 par vērtspapīrošanas darījumos iesaistīto finanšu instrumentsabiedrību aktīvu un pasīvu statistiku (ECB/2013/40) (1), ir iekļautas šajā apakšsektorā (EKS 2010, 2.86.–2.94. punkts).

Finanšu palīgsabiedrību apakšsektoru (S.126) veido visas finanšu sabiedrības un kvazisabiedrības, kuras nodarbojas galvenokārt ar darbībām, kas cieši saistītas ar finanšu starpniecību, bet pašas nav finanšu starpnieki. Šis apakšsektors ietver arī centrālos birojus, kuru visi meitasuzņēmumi vai to lielākā daļa ir finanšu sabiedrības (EKS 2010, 2.95.–2.97. punkts).

Piesaistīto finanšu iestāžu un naudas aizdevēju apakšsektors (S.127) ir visas finanšu sabiedrības un kvazisabiedrības, kas nav iesaistītas finanšu starpniecībā un nesniedz finanšu palīgpakalpojumus un ar kuru aktīvu vai pasīvu lielāko daļu nenotiek darījumi atklātā tirgū. Šis apakšsektors ietver kontrolakciju sabiedrības, kurām pieder meitasuzņēmumu grupas pašu kapitāla daļa, kas nodrošina kontroli, un kuru galvenā darbība ir grupas īpašumtiesību īstenošana, un tās nesniedz citus pakalpojumus uzņēmumiem, kuros kontrolakciju sabiedrībai pieder pašu kapitāls, t. i., tās neadministrē vai nepārvalda citas vienības (EKS 2010, 2.98. un 2.99. punkts).

| 5. | Apdrošināšanas sabiedrības + pensiju fondi |
| --- | --- |

5.

Apdrošināšanas sabiedrības + pensiju fondi

Apdrošināšanas sabiedrību apakšsektoru (S.128) veido visas finanšu sabiedrības un kvazisabiedrības, kas nodarbojas galvenokārt ar finanšu starpniecību risku apvienošanas rezultātā, galvenokārt tiešās apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas veidā (EKS 2010, 2.100.–2.104. punkts).

Pensiju fondu apakšsektoru (S.129) veido visas finanšu sabiedrības un kvazisabiedrības, kas nodarbojas galvenokārt ar finanšu starpniecību apdrošināto personu sociālo risku un vajadzību (sociālā apdrošināšana) apvienošanas rezultātā. Pensiju fondi ir sociālās apdrošināšanas shēmas, kas nodrošina ienākumus pēc pensionēšanās un bieži izmaksā pabalstus nāves un invaliditātes gadījumā (EKS 2010, 2.105.–2.110. punkts).

| 6. | Nefinanšu sabiedrības |
| --- | --- |

6.

Nefinanšu sabiedrības

Nefinanšu sabiedrību sektoru (S.11) veido institucionālās vienības, kas ir neatkarīgas juridiskās personas un tirgus ražotāji, kuru pamatdarbība ir ražot preces un sniegt nefinanšu pakalpojumus. Šis sektors ietver arī nefinanšu kvazisabiedrības (EKS 2010, 2.45.–2.50. punkts).

| 7. | Mājsaimniecības + mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas institūcijas |
| --- | --- |

7.

Mājsaimniecības + mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas institūcijas

Mājsaimniecību sektoru (S.14) veido fiziskās personas vai personu grupas, kas ir patērētāji vai uzņēmēji, kas ražo preces vai sniedz nefinanšu/finanšu pakalpojumus tirgum, ar nosacījumu, ka preču ražošanu un pakalpojumu sniegšanu neveic atsevišķas vienības, ko uzskata par kvazisabiedrībām. Tas ietver arī indivīdus vai indivīdu grupas, kas ir preču ražotāji un nefinanšu pakalpojumu sniedzēji tikai savam galapatēriņam. Mājsaimniecību sektorā ir pašnodarbinātie un sabiedrības, kas nav juridiskās personas, bet ir tirgus preču ražotājas, izņemot tās, kas izveidotas kā kvazisabiedrības (EKS 2010, 2.118.–2.128. punkts).

Bezpeļņas iestāžu mājsaimniecību apkalpošanai sektorā (S.15) ir bezpeļņas iestādes, kas ir patstāvīgas juridiskas personas, kuras apkalpo mājsaimniecības un ir privāti ārpus tirgus ražotāji. To galvenie resursi tiek gūti no brīvprātīgām iemaksām naudā vai natūrā, ko kā patērētāji veic mājsaimniecības, no vispārējās valdības maksājumiem un no īpašuma ienākuma (EKS 2010, 2.129. un 2.130. punkts).

---

(1)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 107. lpp.

---

III PIELIKUMS

PĀRVĒRTĒŠANAS KOREKCIJAS VAI DARĪJUMI

| 1. | Faktiskajiem pārskatu sniedzējiem jāsniedz dati par pārvērtēšanas korekcijām vai darījumiem, kā tas noteikts šīs regulas 6. pantā. Ja faktiskie pārskatu sniedzēji sniedz pārvērtēšanas korekcijas, tās ar attiecīgās NCB apstiprinājumu aptver pārvērtēšanu cenu un valūtas kursa pārmaiņu dēļ vai tikai cenu pārmaiņas atsauces periodā. Ja pārvērtēšanas korekcijas aptver tikai pārvērtēšanu cenu pārmaiņu dēļ, attiecīgā NCB vāc vajadzīgos datus, kas aptver vismaz valūtu dalījumu sterliņu mārciņās, Šveices frankos, jenās un ASV dolāros, lai varētu iegūt datus par pārvērtēšanu valūtas kursa pārmaiņu dēļ. |
| --- | --- |

1.

Faktiskajiem pārskatu sniedzējiem jāsniedz dati par pārvērtēšanas korekcijām vai darījumiem, kā tas noteikts šīs regulas 6. pantā. Ja faktiskie pārskatu sniedzēji sniedz pārvērtēšanas korekcijas, tās ar attiecīgās NCB apstiprinājumu aptver pārvērtēšanu cenu un valūtas kursa pārmaiņu dēļ vai tikai cenu pārmaiņas atsauces periodā. Ja pārvērtēšanas korekcijas aptver tikai pārvērtēšanu cenu pārmaiņu dēļ, attiecīgā NCB vāc vajadzīgos datus, kas aptver vismaz valūtu dalījumu sterliņu mārciņās, Šveices frankos, jenās un ASV dolāros, lai varētu iegūt datus par pārvērtēšanu valūtas kursa pārmaiņu dēļ.

| 2. | “Finanšu darījumi” ir darījumi, kas izriet no finanšu aktīvu vai pasīvu īpašumtiesību radīšanas, likvidācijas vai maiņas. Šos darījumus mēra, izmantojot perioda beigu pārskatu sniegšanas datumu krājumu pozīciju starpību, kam atņem to pārmaiņu ietekmi, kuras izraisa “pārvērtēšanas korekcijas” (ko izraisa cenu un valūtas kursa pārmaiņas) un “klasifikācijas pārmaiņas un citas korekcijas”. Eiropas Centrālajai bankai statistiskā informācija vajadzīga, lai apkopotu darījumus korekciju formā, kuras aptver “klasifikācijas pārmaiņas un citas korekcijas” un “cenu un valūtas kursa pārvērtēšanas”. Finanšu darījumiem principā jāatbilst EKS 2010, bet tie var atšķirties nacionālās prakses dēļ. |
| --- | --- |

2.

“Finanšu darījumi” ir darījumi, kas izriet no finanšu aktīvu vai pasīvu īpašumtiesību radīšanas, likvidācijas vai maiņas. Šos darījumus mēra, izmantojot perioda beigu pārskatu sniegšanas datumu krājumu pozīciju starpību, kam atņem to pārmaiņu ietekmi, kuras izraisa “pārvērtēšanas korekcijas” (ko izraisa cenu un valūtas kursa pārmaiņas) un “klasifikācijas pārmaiņas un citas korekcijas”. Eiropas Centrālajai bankai statistiskā informācija vajadzīga, lai apkopotu darījumus korekciju formā, kuras aptver “klasifikācijas pārmaiņas un citas korekcijas” un “cenu un valūtas kursa pārvērtēšanas”. Finanšu darījumiem principā jāatbilst EKS 2010, bet tie var atšķirties nacionālās prakses dēļ.

| 3. | “Cenu un valūtas kursa pārvērtēšana” ir svārstības aktīvu un pasīvu novērtējumā, kas rodas no pārmaiņām aktīvu un pasīvu cenās un/vai valūtas kursos, kas ietekmē euro izteiktās ārvalstu valūtā denominēto aktīvu un pasīvu vērtības. Korekcija attiecībā uz aktīvu/pasīvu cenu pārvērtēšanu attiecas uz svārstībām aktīvu un pasīvu novērtējumā, kas rodas no pārmaiņām cenā, ar kādu aktīvi/pasīvi tiek grāmatoti vai pārdoti. Cenu pārvērtēšanas ietver pārmaiņas, kas laika gaitā notiek perioda beigu krājumu vērtībā, jo mainījusies atsauces vērtība, ar kādu tie tiek grāmatoti, t. i., turēšanas peļņa/zaudējumi. Svārstības valūtu kursos pret euro, kas notiek starp periodu beigu pārskatu sniegšanas datumiem, izraisa pārmaiņas ārvalstu valūtas aktīvu/pasīvu vērtībā, ja tā izteikta euro. Tā kā šīs pārmaiņas ir turēšanas peļņa/zaudējumi un tās nenotiek finanšu darījumu dēļ, darījumu dati no šīm ietekmēm ir jāatbrīvo. Principā “cenu un valūtas kursa pārvērtēšanas” ietver arī novērtējuma pārmaiņas darījumu ar aktīviem/pasīviem rezultātā, t. i., realizēto peļņu/zaudējumus, tomēr šajā sakarā valstu prakse atšķiras. |
| --- | --- |

3.

“Cenu un valūtas kursa pārvērtēšana” ir svārstības aktīvu un pasīvu novērtējumā, kas rodas no pārmaiņām aktīvu un pasīvu cenās un/vai valūtas kursos, kas ietekmē euro izteiktās ārvalstu valūtā denominēto aktīvu un pasīvu vērtības. Korekcija attiecībā uz aktīvu/pasīvu cenu pārvērtēšanu attiecas uz svārstībām aktīvu un pasīvu novērtējumā, kas rodas no pārmaiņām cenā, ar kādu aktīvi/pasīvi tiek grāmatoti vai pārdoti. Cenu pārvērtēšanas ietver pārmaiņas, kas laika gaitā notiek perioda beigu krājumu vērtībā, jo mainījusies atsauces vērtība, ar kādu tie tiek grāmatoti, t. i., turēšanas peļņa/zaudējumi. Svārstības valūtu kursos pret euro, kas notiek starp periodu beigu pārskatu sniegšanas datumiem, izraisa pārmaiņas ārvalstu valūtas aktīvu/pasīvu vērtībā, ja tā izteikta euro. Tā kā šīs pārmaiņas ir turēšanas peļņa/zaudējumi un tās nenotiek finanšu darījumu dēļ, darījumu dati no šīm ietekmēm ir jāatbrīvo. Principā “cenu un valūtas kursa pārvērtēšanas” ietver arī novērtējuma pārmaiņas darījumu ar aktīviem/pasīviem rezultātā, t. i., realizēto peļņu/zaudējumus, tomēr šajā sakarā valstu prakse atšķiras.

---

IV PIELIKUMS

FAKTISKAJIEM PĀRSKATU SNIEDZĒJIEM PIEMĒROJAMIE OBLIGĀTIE STANDARTI

Pārskatu sniedzēji ievēro šādus obligātos standartus, lai nodrošinātu atbilstību Eiropas Centrālās bankas (ECB) statistikas pārskatu sniegšanas prasībām.

| 1. | Datu nosūtīšanas obligātie standarti:






  a) | pārskatu sniegšana tiek veikta laikus, attiecīgās NCB noteiktajos termiņos; |
| --- | --- | --- |

1.

Datu nosūtīšanas obligātie standarti:

a)

pārskatu sniegšana tiek veikta laikus, attiecīgās NCB noteiktajos termiņos;

| b) | statistikas pārskati tiek noformēti tādā veidā un formātā, kā noteikts attiecīgās NCB pārskatu sniegšanas tehniskajās prasībās; |
| --- | --- |

b)

statistikas pārskati tiek noformēti tādā veidā un formātā, kā noteikts attiecīgās NCB pārskatu sniegšanas tehniskajās prasībās;

| c) | pārskatu sniedzēji attiecīgajai NCB sniedz ziņas par vienu vai vairākām kontaktpersonām; |
| --- | --- |

c)

pārskatu sniedzēji attiecīgajai NCB sniedz ziņas par vienu vai vairākām kontaktpersonām;

| d) | tiek ievērota tehniskā specifikācija datu nosūtīšanai uz attiecīgo NCB; |
| --- | --- |

d)

tiek ievērota tehniskā specifikācija datu nosūtīšanai uz attiecīgo NCB;

| e) | sniedzot pārskatus individuālu vērtspapīru līmenī, pārskatu sniedzēji pēc attiecīgās NCB lūguma sniedz papildu informāciju (piem., emitenta nosaukumu, emisijas datumu), kas vajadzīga, lai identificētu vērtspapīrus, kuru vērtspapīra identifikācijas kodi ir kļūdaini vai nav publiski pieejami. |
| --- | --- |

e)

sniedzot pārskatus individuālu vērtspapīru līmenī, pārskatu sniedzēji pēc attiecīgās NCB lūguma sniedz papildu informāciju (piem., emitenta nosaukumu, emisijas datumu), kas vajadzīga, lai identificētu vērtspapīrus, kuru vērtspapīra identifikācijas kodi ir kļūdaini vai nav publiski pieejami.

| 2. | Precizitātes obligātie standarti:






  a) | statistiskās informācijas pareizība: tiek ievēroti visi lineārie ierobežojumi (piem., aktīvu kopsumma atbilst pasīvu kopsummai, apakšsummu summa ir vienāda ar kopsummu), un datiem jāsaskan visos intervālos; |
| --- | --- | --- |

2.

Precizitātes obligātie standarti:

a)

statistiskās informācijas pareizība: tiek ievēroti visi lineārie ierobežojumi (piem., aktīvu kopsumma atbilst pasīvu kopsummai, apakšsummu summa ir vienāda ar kopsummu), un datiem jāsaskan visos intervālos;

| b) | pārskatu sniedzēji ir gatavi sniegt informāciju par notikumiem, kas izriet no pārsūtītajiem datiem; |
| --- | --- |

b)

pārskatu sniedzēji ir gatavi sniegt informāciju par notikumiem, kas izriet no pārsūtītajiem datiem;

| c) | statistiskā informācija ir pilnīga, bez nepārtrauktiem un strukturāliem informācijas trūkumiem; esošie trūkumi tiek atrunāti, sniedzot paskaidrojumus attiecīgajai NCB, un attiecīgos apstākļos pēc iespējas drīz aizpildīti; |
| --- | --- |

c)

statistiskā informācija ir pilnīga, bez nepārtrauktiem un strukturāliem informācijas trūkumiem; esošie trūkumi tiek atrunāti, sniedzot paskaidrojumus attiecīgajai NCB, un attiecīgos apstākļos pēc iespējas drīz aizpildīti;

| d) | pārskatu sniedzēji ievēro attiecīgās NCB datu pārraidei noteiktās dimensijas, noapaļošanas politiku un decimāldaļas. |
| --- | --- |

d)

pārskatu sniedzēji ievēro attiecīgās NCB datu pārraidei noteiktās dimensijas, noapaļošanas politiku un decimāldaļas.

| 3. | Konceptuālās atbilstības obligātie standarti:






  a) | statistiskā informācija atbilst šajā regulā ietvertajām definīcijām un klasifikācijai; |
| --- | --- | --- |

3.

Konceptuālās atbilstības obligātie standarti:

a)

statistiskā informācija atbilst šajā regulā ietvertajām definīcijām un klasifikācijai;

| b) | ja izdara atkāpes no šīm definīcijām un klasifikācijas, pārskatu sniedzēji regulāri uzrauga un kvantitatīvi atspoguļo atšķirību starp izmantoto metodi un šai regulai atbilstošu metodi; |
| --- | --- |

b)

ja izdara atkāpes no šīm definīcijām un klasifikācijas, pārskatu sniedzēji regulāri uzrauga un kvantitatīvi atspoguļo atšķirību starp izmantoto metodi un šai regulai atbilstošu metodi;

| c) | pārskatu sniedzēji spēj izskaidrot atšķirības starp iesniegtajiem datiem, salīdzinot tos ar iepriekšējo periodu skaitļiem. |
| --- | --- |

c)

pārskatu sniedzēji spēj izskaidrot atšķirības starp iesniegtajiem datiem, salīdzinot tos ar iepriekšējo periodu skaitļiem.

| 4. | Obligātie standarti labojumiem:
  Tiek ievērota ECB un attiecīgās NCB noteiktā labojumu politika un procedūras. Labojumiem, kas veikti, atkāpjoties no parastās labojumu kārtības, sniedz paskaidrojuma piezīmes. |
| --- | --- |

4.

Obligātie standarti labojumiem:

Tiek ievērota ECB un attiecīgās NCB noteiktā labojumu politika un procedūras. Labojumiem, kas veikti, atkāpjoties no parastās labojumu kārtības, sniedz paskaidrojuma piezīmes.

---

V PIELIKUMS

ATBILSTĪBAS TABULA

| Regula (EK) Nr. 958/2007 (ECB/2007/8) | Šī regula |
| --- | --- |
| 1. un 2. pants | 1. un 2. pants |
| 3. pants | 8. pants |
| 4. pants | 3. pants |
| 5. pants | 4. pants |
| 6. pants | 5. pants |
| 7. pants | 6. pants |
| 8. pants | 7. pants |
| 9.–13. pants | 9.–13. pants |
| — | 14. pants |
| 14. pants | 15. pants |
| I pielikums, 1. daļa, 1. punkts | — |
| I pielikums, 1. daļa, 2. punkta a) apakšpunkts | I pielikums, 1. daļa, 1. punkts |
| I pielikums, 1. daļa, 2. punkta b) apakšpunkts | — |
| I pielikums, 1. daļa, 3. punkts | I pielikums, 1. daļa, 2. punkts |
| — | I pielikums, 1. daļa, 3. punkts |
| I pielikums, 2. daļa, 1.–3. punkts | I pielikums, 2. daļa, 1.–3. punkts |
| — | I pielikums, 2. daļa, 4. punkts |
| I pielikums, 2. daļa, 4. punkts | I pielikums, 2. daļa, 5. punkts |
| I pielikums, 3. daļa | I pielikums, 3. daļa |
| II pielikums, 1. daļa | II pielikums, 1. daļa, 1. punkts |
| — | II pielikums, 1. daļa, 2. un 3. punkts |
| II pielikums, 2. un 3. daļa | II pielikums, 2. un 3. daļa |
| III un IV pielikums | III un IV pielikums |
| — | V pielikums |

Regula (EK) Nr. 958/2007 (ECB/2007/8)

Šī regula

1. un 2. pants

1. un 2. pants

3. pants

8. pants

4. pants

3. pants

5. pants

4. pants

6. pants

5. pants

7. pants

6. pants

8. pants

7. pants

9.–13. pants

9.–13. pants

—

14. pants

14. pants

15. pants

I pielikums, 1. daļa, 1. punkts

—

I pielikums, 1. daļa, 2. punkta a) apakšpunkts

I pielikums, 1. daļa, 1. punkts

I pielikums, 1. daļa, 2. punkta b) apakšpunkts

—

I pielikums, 1. daļa, 3. punkts

I pielikums, 1. daļa, 2. punkts

—

I pielikums, 1. daļa, 3. punkts

I pielikums, 2. daļa, 1.–3. punkts

I pielikums, 2. daļa, 1.–3. punkts

—

I pielikums, 2. daļa, 4. punkts

I pielikums, 2. daļa, 4. punkts

I pielikums, 2. daļa, 5. punkts

I pielikums, 3. daļa

I pielikums, 3. daļa

II pielikums, 1. daļa

II pielikums, 1. daļa, 1. punkts

—

II pielikums, 1. daļa, 2. un 3. punkts

II pielikums, 2. un 3. daļa

II pielikums, 2. un 3. daļa

III un IV pielikums

III un IV pielikums

—

V pielikums

---

| 7.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 297/94 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 297/94

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS REGULA (ES) Nr. 1074/2013

(2013. gada 18. oktobris)

par statistikas pārskatu sniegšanas prasībām pasta žironorēķinu iestādēm, kas pieņem noguldījumus no euro zonas rezidentiem, kuri nav monetārās finanšu iestādes

(pārstrādāta versija)

(ECB/2013/39)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 5. pantu,

ņemot vērā Padomes 1998. gada 23. novembra Regulu (EK) Nr. 2533/98 par statistiskās informācijas vākšanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (1), un jo īpaši tās 5. panta 1. punktu un 6. panta 4. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas atzinumu,

tā kā:

| (1) | skaidrības nodrošināšanai jāpārstrādā Eiropas Centrālās bankas 2006. gada 14. jūnija Regula (EK) Nr. 1027/2006 par statistikas ziņošanas prasībām pasta žironorēķinu iestādēm, kas pieņem noguldījumus no euro zonas rezidentiem, kuri nav monetārās finanšu iestādes (ECB/2006/8) (2), jo tajā jāveic būtiski grozījumi, īpaši ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. maija Regulu (ES) Nr. 549/2013 par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Eiropas Savienībā (3). |
| --- | --- |

(1)

skaidrības nodrošināšanai jāpārstrādā Eiropas Centrālās bankas 2006. gada 14. jūnija Regula (EK) Nr. 1027/2006 par statistikas ziņošanas prasībām pasta žironorēķinu iestādēm, kas pieņem noguldījumus no euro zonas rezidentiem, kuri nav monetārās finanšu iestādes (ECB/2006/8) (2), jo tajā jāveic būtiski grozījumi, īpaši ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. maija Regulu (ES) Nr. 549/2013 par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Eiropas Savienībā (3).

| (2) | Regulas (EK) Nr. 2533/98 2. panta 1. punkts nosaka, ka, lai pildītu statistikas pārskatu sniegšanas prasības, Eiropas Centrālajai bankai (ECB) ar nacionālo centrālo banku (NCB) palīdzību ir tiesības no atsauces pārskatu sniedzējiem vākt statistisko informāciju, kas vajadzīga Eiropas Centrālo banku sistēmas uzdevumu veikšanai. 2. panta 2. punkta b) apakšpunkts arī nosaka, ka pasta žironorēķinu iestādes (PŽI) ir atsauces pārskatu sniedzējas, ciktāl tas vajadzīgs ECB statistikas pārskatu sniegšanas prasību izpildei monetārās un banku statistikas jomā. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 2533/98 2. panta 1. punkts nosaka, ka, lai pildītu statistikas pārskatu sniegšanas prasības, Eiropas Centrālajai bankai (ECB) ar nacionālo centrālo banku (NCB) palīdzību ir tiesības no atsauces pārskatu sniedzējiem vākt statistisko informāciju, kas vajadzīga Eiropas Centrālo banku sistēmas uzdevumu veikšanai. 2. panta 2. punkta b) apakšpunkts arī nosaka, ka pasta žironorēķinu iestādes (PŽI) ir atsauces pārskatu sniedzējas, ciktāl tas vajadzīgs ECB statistikas pārskatu sniegšanas prasību izpildei monetārās un banku statistikas jomā.

| (3) | PŽI datu galvenais mērķis ir nodrošināt ECB ar atbilstošu statistiku par PŽI apakšsektora finanšu aktivitātēm dalībvalstīs, kuru valūta ir euro (turpmāk tekstā – “euro zonas dalībvalstis”), kuras uzskata par vienu ekonomisko teritoriju. |
| --- | --- |

(3)

PŽI datu galvenais mērķis ir nodrošināt ECB ar atbilstošu statistiku par PŽI apakšsektora finanšu aktivitātēm dalībvalstīs, kuru valūta ir euro (turpmāk tekstā – “euro zonas dalībvalstis”), kuras uzskata par vienu ekonomisko teritoriju.

| (4) | Saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas 2013. gada 24. septembra Regulas (ES) Nr. 1071/2013 par monetāro finanšu iestāžu sektora bilanci (ECB/2013/33) (4) 3. panta 1. punktu minētās regulas faktiskie pārskatu sniedzēji ir monetārās finanšu iestādes (MFI), kuras ir rezidentes euro zonas dalībvalstu teritorijās. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas 2013. gada 24. septembra Regulas (ES) Nr. 1071/2013 par monetāro finanšu iestāžu sektora bilanci (ECB/2013/33) (4) 3. panta 1. punktu minētās regulas faktiskie pārskatu sniedzēji ir monetārās finanšu iestādes (MFI), kuras ir rezidentes euro zonas dalībvalstu teritorijās.

| (5) | Euro zonas monetāros rādītājus un tiem atbilstošos bilances posteņus iegūst galvenokārt no MFI bilanču datiem, kurus vāc saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33). Tomēr euro zonas monetārie rādītāji ietver ne tikai MFI monetārās saistības pret euro zonas rezidentu ne-MFI, izņemot centrālo valdību, bet arī centrālās valdības monetārās saistības pret euro zonas rezidentu ne-MFI, izņemot centrālo valdību. |
| --- | --- |

(5)

Euro zonas monetāros rādītājus un tiem atbilstošos bilances posteņus iegūst galvenokārt no MFI bilanču datiem, kurus vāc saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33). Tomēr euro zonas monetārie rādītāji ietver ne tikai MFI monetārās saistības pret euro zonas rezidentu ne-MFI, izņemot centrālo valdību, bet arī centrālās valdības monetārās saistības pret euro zonas rezidentu ne-MFI, izņemot centrālo valdību.

| (6) | Dažās euro zonas dalībvalstīs PŽI nav centrālās valdības sektorā saskaņā ar pārstrādāto Eiropas Kontu sistēmu (EKS 2010), kas pieņemta ar Regulu (ES) Nr. 549/2013, un tām ļauts pieņemt noguldījumus ne tikai valsts kases vārdā, bet tās drīkst pieņemt noguldījumus arī savā vārdā. |
| --- | --- |

(6)

Dažās euro zonas dalībvalstīs PŽI nav centrālās valdības sektorā saskaņā ar pārstrādāto Eiropas Kontu sistēmu (EKS 2010), kas pieņemta ar Regulu (ES) Nr. 549/2013, un tām ļauts pieņemt noguldījumus ne tikai valsts kases vārdā, bet tās drīkst pieņemt noguldījumus arī savā vārdā.

| (7) | PŽI, kas pieņem noguldījumus, šajā kontekstā veic darbības, kas līdzīgas MFI veiktajām darbībām. Tāpēc uz abiem iestāžu veidiem būtu jāattiecina līdzīgas statistikas pārskatu sniegšanas prasības – ciktāl šādas prasības attiecas uz to darbību. |
| --- | --- |

(7)

PŽI, kas pieņem noguldījumus, šajā kontekstā veic darbības, kas līdzīgas MFI veiktajām darbībām. Tāpēc uz abiem iestāžu veidiem būtu jāattiecina līdzīgas statistikas pārskatu sniegšanas prasības – ciktāl šādas prasības attiecas uz to darbību.

| (8) | Tas nepieciešams, lai nodrošinātu saskaņotu regulējumu un statistiskās informācijas pieejamību par PŽI saņemtajiem noguldījumiem. |
| --- | --- |

(8)

Tas nepieciešams, lai nodrošinātu saskaņotu regulējumu un statistiskās informācijas pieejamību par PŽI saņemtajiem noguldījumiem.

| (9) | Jāpiemēro Regulas (EK) Nr. 2533/98 8. pantā noteiktie konfidenciālas statistiskās informācijas aizsardzības un izmantošanas standarti. |
| --- | --- |

(9)

Jāpiemēro Regulas (EK) Nr. 2533/98 8. pantā noteiktie konfidenciālas statistiskās informācijas aizsardzības un izmantošanas standarti.

| (10) | Regulas (EK) Nr. 2533/98 7. panta 1. punkts nosaka, ka ECB ir tiesības noteikt sankcijas pārskatu sniedzējiem, kas nepilda ECB regulās vai lēmumos noteiktās statistikas pārskatu sniegšanas prasības, |
| --- | --- |

(10)

Regulas (EK) Nr. 2533/98 7. panta 1. punkts nosaka, ka ECB ir tiesības noteikt sankcijas pārskatu sniedzējiem, kas nepilda ECB regulās vai lēmumos noteiktās statistikas pārskatu sniegšanas prasības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Definīcijas

Šajā regulā:

| 1) | terminiem “pārskatu sniedzēji” un “rezidents” ir tā pati nozīme, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 2533/98 1. pantā; |
| --- | --- |

1)

terminiem “pārskatu sniedzēji” un “rezidents” ir tā pati nozīme, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 2533/98 1. pantā;

| 2) | “pasta žiroiestāde (PŽI)” ir pasta iestāde, kas ietilpst “nefinanšu sabiedrību” sektorā (EKS 2010 11. sektors) un kas papildus pasta pakalpojumiem pieņem noguldījumus no euro zonas rezidentiem, kuri nav MFI, ar mērķi sniegt noguldītājiem naudas pārvedumu pakalpojumus; |
| --- | --- |

2)

“pasta žiroiestāde (PŽI)” ir pasta iestāde, kas ietilpst “nefinanšu sabiedrību” sektorā (EKS 2010 11. sektors) un kas papildus pasta pakalpojumiem pieņem noguldījumus no euro zonas rezidentiem, kuri nav MFI, ar mērķi sniegt noguldītājiem naudas pārvedumu pakalpojumus;

| 3) | “attiecīgā NCB” ir tās euro zonas dalībvalsts NCB, kuras rezidente ir PŽI. |
| --- | --- |

3)

“attiecīgā NCB” ir tās euro zonas dalībvalsts NCB, kuras rezidente ir PŽI.

2. pants

Faktiskie pārskatu sniedzēji

1.   Faktiskie pārskatu sniedzēji ir PŽI, kas ir rezidentes euro zonas dalībvalstu teritorijā.

2.   ECB Valde var sastādīt un uzturēt to PŽI sarakstu, uz kurām attiecas šī regula. NCB un ECB šo sarakstu atbilstošā veidā dara pieejamu attiecīgajām PŽI, tostarp elektroniskiem līdzekļiem, izmantojot internetu vai – pēc attiecīgo PŽI pieprasījuma – izdrukas veidā. Šis saraksts ir tikai informatīviem nolūkiem. Tomēr, ja saraksta jaunākais pieejamais variants ir nepareizs, ECB nepiemēro sankcijas PŽI, kas nav pienācīgi izpildījusi statistikas pārskatu sniegšanas prasības, ja tā labticīgi paļāvusies uz nepareizo sarakstu.

3.   NCB var piešķirt PŽI atbrīvojumu no prasības sniegt statistisko informāciju saskaņā ar šo regulu ar nosacījumu, ka prasītā statistiskā informācija jau iegūta no citiem pieejamajiem avotiem. NCB laikus pārbauda šā nosacījuma izpildi, lai, vienojoties ar ECB, vajadzības gadījumā katra gada sākumā piešķirtu vai atsauktu atbrīvojumus.

3. pants

Statistikas pārskatu sniegšanas prasības

1.   Faktiskie pārskatu sniedzēji attiecīgajai NCB sniedz mēneša statistisko informāciju par savas mēneša beigu bilances krājumu datiem.

2.   Saskaņā ar šo regulu sniedzamā statistiskā informācija attiecas uz darbībām, ko PŽI veic savā vārdā un kas norādītas I un II pielikumā.

3.   Saskaņā ar šo regulu prasīto statistisko informāciju sniedz atbilstoši III pielikumā izklāstītajiem obligātajiem datu nosūtīšanas, precizitātes, konceptuālās atbilstības un labojumu standartiem.

4.   NCB saskaņā ar nacionālajām īpatnībām definē un īsteno pārskatu sniegšanas regulējuma prasības, kuras jāievēro faktiskajiem pārskatu sniedzējiem. NCB nodrošina, ka šis pārskatu sniegšanas regulējums nodrošina saskaņā ar šo regulu prasīto statistisko informāciju un ļauj pareizi pārbaudīt III pielikumā noteikto obligāto datu nosūtīšanas, precizitātes, konceptuālās atbilstības un labojumu standartu ievērošanu.

4. pants

Apvienošanās, dalīšanās un reorganizācijas

Apvienošanās, dalīšanās vai reorganizācijas gadījumā, kas varētu ietekmēt pārskatu sniedzēja statistisko pienākumu izpildi, pārskatu sniedzējs informē attiecīgo NCB par procedūrām, kas plānotas, lai izpildītu šajā regulā izklāstītās statistikas pārskatu sniegšanas prasības, kolīdz nolūks īstenot šādas procedūras tiek publiskots un pienācīgu laiku, pirms tās stājas spēkā.

5. pants

Savlaicīgums

Saskaņā ar 3. panta 1. un 2. punktu sniegto statistisko informāciju NCB nosūta ECB tās 15. darbdienas darba laika beigās, kas seko mēnesim, uz kuru šī informācija attiecas. NCB lemj par to, kad tām nepieciešams saņemt informāciju no pārskatu sniedzējiem, lai ievērotu šo termiņu.

6. pants

Grāmatvedības noteikumi statistikas pārskatu sniegšanas mērķiem

1.   Ņemot vērā 2. un 3. punktu, sniedzot pārskatus saskaņā ar šo regulu, PŽI ievēro Padomes 1986. gada 8. decembra Direktīvas 86/635/EEK par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (5) nacionālajā transpozīcijā, kā arī citos piemērojamos starptautiskos standartos noteiktos grāmatvedības noteikumus.

2.   Par noguldījumu saistībām un kredītiem sniedz datus par mēneša beigās neatmaksāto nominālvērtību. Noguldījumu saistību un kredītu neto norēķinu pret jebkuriem citiem aktīviem vai pasīviem neveic.

3.   Neskarot euro zonas dalībvalstīs dominējošo grāmatvedības praksi un neto atlikumu aprēķināšanas kārtību, statistikā par visiem finanšu aktīviem un pasīviem datus sniedz, ievērojot bruto principu.

4.   Par kredītiem, attiecībā uz kuriem veikti uzkrājumi, NCB var ļaut sniegt datus, atskaitot uzkrājumus, bet par nopirktajiem kredītiem NCB var ļaut sniegt datus to iegādes laika cenās ar nosacījumu, ka šādu pārskatu sniegšanas praksi piemēro visiem rezidentu pārskatu sniedzējiem.

7. pants

Pārbaude un piespiedu vākšana

NCB realizē tiesības pārbaudīt vai vākt piespiedu kārtā informāciju, kas pārskatu sniedzējiem jāsniedz saskaņā ar šo regulu, neierobežojot ECB tiesības pašai īstenot šādas tiesības. Šīs tiesības NCB jo īpaši īsteno, ja faktiskie pārskatu sniedzēji neievēro šīs regulas III pielikumā noteiktos datu nosūtīšanas, precizitātes, konceptuālās atbilstības un labojumu obligātos standartus.

9. pants

Pirmā pārskatu sniegšana

Pirmā pārskatu sniegšana sākas ar mēneša datiem par 2014. gada decembri.

9. pants

Atcelšana

1.   Regulu (EK) Nr. 1027/2006 (ECB/2006/8) atceļ no 2015. gada 1. janvāra.

2.   Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu, un tās jālasa saskaņā ar atbilstības tabulu IV pielikumā.

10. pants

Nobeiguma noteikumi

Šī Regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no 2015. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.

Frankfurtē pie Mainas, 2013. gada 18. oktobrī

ECB Padomes vārdā –

ECB priekšsēdētājs

Mario DRAGHI

---

(1)  OV L 318, 27.11.1998., 8. lpp.

1

(2)  OV L 184, 6.7.2006., 12. lpp.

2

(3)  OV L 174, 26.6.2013., 1. lpp.

3

(4)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 1. lpp.

4

Oficiālā Vēstneša

(5)  OV L 372, 31.12.1986., 1. lpp.

5

---

I PIELIKUMS

STATISTIKAS PĀRSKATU SNIEGŠANAS PRASĪBAS

Image

---

II PIELIKUMS

DEFINĪCIJAS SAISTĪBĀ AR STATISTIKAS PĀRSKATU SNIEGŠANAS PRASĪBĀM

Konsolidācija statistikas mērķiem vienas valsts teritorijā

Statistikas mērķiem PŽI konsolidē visu savu biroju, kas atrodas vienas un tās pašas valsts teritorijā, darbību (reģistrētais vai galvenais birojs un/vai filiāles). Statistikā nav atļauta pārrobežu konsolidācija.

| a) | Ja mātesuzņēmums un tā meitasuzņēmumi ir PŽI, kas atrodas vienas dalībvalsts teritorijā, mātesuzņēmumam atļauts savos statistikas pārskatos konsolidēt šo meitasuzņēmumu darbību. |
| --- | --- |

a)

Ja mātesuzņēmums un tā meitasuzņēmumi ir PŽI, kas atrodas vienas dalībvalsts teritorijā, mātesuzņēmumam atļauts savos statistikas pārskatos konsolidēt šo meitasuzņēmumu darbību.

| b) | Ja PŽI ir filiāles, kas atrodas citu euro zonas dalībvalstu teritorijās, reģistrētais vai galvenais birojs, kurš atrodas attiecīgajā euro zonas dalībvalstī, pozīcijas pret visām šīm filiālēm uzskata par pozīcijām pret rezidentiem citās euro zonas dalībvalstīs. Turpretī filiāle, kas atrodas attiecīgajā euro zonas dalībvalstī, pozīcijas pret reģistrēto vai galveno biroju vai pret citām tās pašas iestādes filiālēm, kas atrodas citu euro zonas dalībvalstu teritorijās, uzskata par pozīcijām pret rezidentiem citās euro zonas dalībvalstīs. |
| --- | --- |

b)

Ja PŽI ir filiāles, kas atrodas citu euro zonas dalībvalstu teritorijās, reģistrētais vai galvenais birojs, kurš atrodas attiecīgajā euro zonas dalībvalstī, pozīcijas pret visām šīm filiālēm uzskata par pozīcijām pret rezidentiem citās euro zonas dalībvalstīs. Turpretī filiāle, kas atrodas attiecīgajā euro zonas dalībvalstī, pozīcijas pret reģistrēto vai galveno biroju vai pret citām tās pašas iestādes filiālēm, kas atrodas citu euro zonas dalībvalstu teritorijās, uzskata par pozīcijām pret rezidentiem citās euro zonas dalībvalstīs.

| c) | Ja PŽI ir filiāles, kas atrodas ārpus euro zonas dalībvalstu teritorijas, reģistrētais vai galvenais birojs, kurš atrodas attiecīgajā euro zonas dalībvalstī, pozīcijas pret visām šīm filiālēm uzskata par pozīcijām pret rezidentiem pārējā pasaulē. Turpretī filiāle, kas atrodas attiecīgajā euro zonas dalībvalstī, pozīcijas pret reģistrēto vai galveno biroju vai pret citām tās pašas iestādes filiālēm, kas atrodas ārpus euro zonas dalībvalstīm, uzskata par pozīcijām pret rezidentiem pārējā pasaulē. |
| --- | --- |

c)

Ja PŽI ir filiāles, kas atrodas ārpus euro zonas dalībvalstu teritorijas, reģistrētais vai galvenais birojs, kurš atrodas attiecīgajā euro zonas dalībvalstī, pozīcijas pret visām šīm filiālēm uzskata par pozīcijām pret rezidentiem pārējā pasaulē. Turpretī filiāle, kas atrodas attiecīgajā euro zonas dalībvalstī, pozīcijas pret reģistrēto vai galveno biroju vai pret citām tās pašas iestādes filiālēm, kas atrodas ārpus euro zonas dalībvalstīm, uzskata par pozīcijām pret rezidentiem pārējā pasaulē.

Sektoru definīcijas

Sektoru klasifikācijas standartu nosaka EKS 2010. PŽI darījuma partnerus, kas atrodas euro zonas dalībvalstu teritorijā, identificē atbilstoši to sektoram saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas (ECB) uzturētajiem sarakstiem statistikas vajadzībām un norādījumiem par darījuma partneru statistisko klasifikāciju, kas sniegti ECB “Monetāro finanšu iestāžu un tirgu statistikas sektoru rokasgrāmatā: Norādījumi klientu statistiskajai klasifikācijai”.

Tabula

Sektoru definīcijas

| Sektors | Definīcija |
| --- | --- |
| MFI | MFI, kas definētas Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) 1. pantā. Šo sektoru veido NCB, kredītiestādes, kas definētas Savienības tiesību aktos, NTF un citas finanšu iestādes, kas nodarbojas ar noguldījumu un/vai to tuvu aizstājēju piesaisti no iestādēm, kas nav MFI, kā arī aizdevumu izsniegšanu un/vai ieguldījumu veikšanu vērtspapīros savā vārdā (vismaz ekonomiskā nozīmē), un elektroniskās naudas iestādes, kuru pamatdarbība ir finanšu starpniecība elektroniskās naudas emisijas veidā. |
| Vispārējā valdība | Vispārējās valdības sektors (S.13) ietver institucionālās vienības, kas ir ārpustirgus ražotāji, kuru produkcija ir paredzēta individuālajam un kolektīvajam patēriņam un kuras finansē no citos sektoros ietilpstošu vienību obligātajiem maksājumiem, kā arī institucionālās vienības, kas nodarbojas galvenokārt ar nacionālā ienākuma un bagātības pārdali (EKS 2010, 2.111.–2.113. punkts). |
| Centrālā valdība | Šis apakšsektors (S.1311) ietver valsts administratīvās struktūrvienības un citas centrālās aģentūras, kuru kompetence parasti aptver visu ekonomikas teritoriju, izņemot sociālās nodrošināšanas fondu administrēšanu (EKS 2010, 2.114. punkts). |
| Pavalsts valdība | Šis apakšsektors (S.1312) ietver tos valsts pārvaldes veidus, kas ir atsevišķas institucionālas vienības, kuras līmenī, kas zemāks par centrālās valdības līmeni un augstāks par valdības institucionālajām vienībām vietējā līmenī, pilda dažas no valdības funkcijām (EKS 2010, 2.115. punkts). |
| Pašvaldība | Šis apakšsektors (S.1313) ietver tos valsts pārvaldes veidus, kuru kompetence attiecas tikai uz ekonomiskās teritorijas lokālu daļu, izņemot sociālās apdrošināšanas fondu vietējās aģentūras (EKS 2010, 2.116. punkts). |
| Sociālās nodrošināšanas fondi | Sociālās nodrošināšanas fondu apakšsektors (S.1314) ietver centrālās, pavalsts un vietējās institucionālās vienības, kuru galvenā darbība ir nodrošināt sociālos pabalstus un kas atbilst abiem šiem kritērijiem: a) likumi vai noteikumi noteiktām sabiedrības grupām uzliek par pienākumu piedalīties shēmā vai veikt iemaksas un b) vispārējā valdība atbild par iestādes pārvaldību attiecībā uz iemaksu un izmaksu veikšanu vai apstiprināšanu neatkarīgi no tās uzraudzības iestādes vai darba devēja statusa (EKS 2010, 2.117. punkts). |
| Ieguldījumu fondi, izņemot NTF | IF, izņemot NTF, kas definēti Regulā (ES) Nr. 1073/2013 (ECB/2013/38) par ieguldījumu fondu aktīvu un pasīvu statistiku. Šis apakšsektors ietver kolektīvo ieguldījumu uzņēmumus, izņemot NTF, kas iegulda finanšu un/vai nefinanšu aktīvos, ciktāl tā mērķis ir ieguldīt publiski piesaistīto kapitālu. |
| Citi finanšu starpnieki, izņemot apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondus + finanšu palīgsabiedrības + piesaistītās finanšu iestādes un naudas aizdevēji | Citu finanšu starpnieku, izņemot apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondus, apakšsektors (S.125) ir visas finanšu sabiedrības un kvazisabiedrības, kas galvenokārt nodarbojas ar finanšu starpniecību, uzņemoties saistības pret institucionālajām vienībām veidos, kas nav valūta, noguldījumi (vai to tuvi aizstājēji), ieguldījumu fondu akcijas/daļas vai saistīti ar apdrošināšanas, pensiju un standarta garantiju shēmām. Šajā apakšsektorā tiek iekļautas arī FIS, kas definētas šajā regulā (EKS 2010, 2.86.–2.94. punkts).
  Finanšu palīgsabiedrību apakšsektoru (S.126) veido visas finanšu sabiedrības un kvazisabiedrības, kuras nodarbojas galvenokārt ar darbībām, kas cieši saistītas ar finanšu starpniecību, bet pašas nav finanšu starpnieki. Šis apakšsektors ietver arī centrālos birojus, kuru visi meitasuzņēmumi vai to lielākā daļa ir finanšu sabiedrības (EKS 2010, 2.95.–2.97. punkts).
  Piesaistīto finanšu iestāžu un naudas aizdevēju apakšsektors (S.127) ir visas finanšu sabiedrības un kvazisabiedrības, kas nav iesaistītas finanšu starpniecībā un nesniedz finanšu palīgpakalpojumus un ar kuru aktīvu vai pasīvu lielāko daļu nenotiek darījumi atklātā tirgū. Šis apakšsektors ietver kontrolakciju sabiedrības, kurām pieder meitasuzņēmumu grupas pašu kapitāla daļa, kas nodrošina kontroli, un kuru galvenā darbība ir grupas īpašumtiesību īstenošana, un tās nesniedz citus pakalpojumus uzņēmumiem, kuros kontrolakciju sabiedrībai pieder pašu kapitāls, t. i., tās neadministrē vai nepārvalda citas vienības (EKS 2010, 2.98. un 2.99. punkts). |
| Apdrošināšanas sabiedrības | Apdrošināšanas sabiedrību apakšsektoru (S.128) veido visas finanšu sabiedrības un kvazisabiedrības, kas nodarbojas galvenokārt ar finanšu starpniecību risku apvienošanas rezultātā, galvenokārt tiešās apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas veidā (EKS 2010, 2.100.–2.104. punkts). |
| Pensiju fondi | Pensiju fondu apakšsektoru (S.129) veido visas finanšu sabiedrības un kvazisabiedrības, kas nodarbojas galvenokārt ar finanšu starpniecību apdrošināto personu sociālo risku un vajadzību (sociālā apdrošināšana) apvienošanas rezultātā. Pensiju fondi ir sociālās apdrošināšanas shēmas, kas nodrošina ienākumus pēc pensionēšanās, un bieži izmaksā pabalstus nāves un invaliditātes gadījumā (EKS 2010, 2.105.–2.110. punkts). |
| Nefinanšu sabiedrības (S.11) (EKS 2010, 2.45.–2.54. punkts) | Nefinanšu sabiedrību sektoru (S.11) veido institucionālās vienības, kas ir neatkarīgas juridiskās personas un tirgus ražotāji, kuru pamatdarbība ir ražot preces un sniegt nefinanšu pakalpojumus. Šis sektors ietver arī nefinanšu kvazisabiedrības (EKS 2010, 2.45.–2.54. punkts). |
| Mājsaimniecības + mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas | Mājsaimniecību sektoru (S.14) veido fiziskās personas vai personu grupas, kas ir patērētāji vai uzņēmēji, kas ražo preces vai sniedz nefinanšu/finanšu pakalpojumus tirgum, ar nosacījumu, ka preču ražošanu un pakalpojumu sniegšanu neveic atsevišķas vienības, ko uzskata par kvazisabiedrībām. Tas ietver arī indivīdus vai indivīdu grupas, kas ir preču ražotāji un nefinanšu pakalpojumu sniedzēji tikai savam galapatēriņam. Mājsaimniecību sektorā ir pašnodarbinātie un sabiedrības, kas nav juridiskās personas, bet ir tirgus preču ražotājas, izņemot tās, kas izveidotas kā kvazisabiedrības (EKS 2010, 2.118.–2.128. punkts).
  Bezpeļņas iestāžu mājsaimniecību apkalpošanai (BIMA) sektorā (S.15) ir bezpeļņas iestādes, kas ir patstāvīgas juridiskas personas, kuras apkalpo mājsaimniecības un ir privāti ārpus tirgus ražotāji. To galvenie resursi tiek gūti no brīvprātīgām iemaksām naudā vai natūrā, ko kā patērētāji veic mājsaimniecības, no vispārējās valdības maksājumiem un no īpašuma ienākuma (EKS 2010, 2.129.–2.130. punkts). |

Sektors

Definīcija

MFI

MFI, kas definētas Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) 1. pantā. Šo sektoru veido NCB, kredītiestādes, kas definētas Savienības tiesību aktos, NTF un citas finanšu iestādes, kas nodarbojas ar noguldījumu un/vai to tuvu aizstājēju piesaisti no iestādēm, kas nav MFI, kā arī aizdevumu izsniegšanu un/vai ieguldījumu veikšanu vērtspapīros savā vārdā (vismaz ekonomiskā nozīmē), un elektroniskās naudas iestādes, kuru pamatdarbība ir finanšu starpniecība elektroniskās naudas emisijas veidā.

Vispārējā valdība

Vispārējās valdības sektors (S.13) ietver institucionālās vienības, kas ir ārpustirgus ražotāji, kuru produkcija ir paredzēta individuālajam un kolektīvajam patēriņam un kuras finansē no citos sektoros ietilpstošu vienību obligātajiem maksājumiem, kā arī institucionālās vienības, kas nodarbojas galvenokārt ar nacionālā ienākuma un bagātības pārdali (EKS 2010, 2.111.–2.113. punkts).

Centrālā valdība

Šis apakšsektors (S.1311) ietver valsts administratīvās struktūrvienības un citas centrālās aģentūras, kuru kompetence parasti aptver visu ekonomikas teritoriju, izņemot sociālās nodrošināšanas fondu administrēšanu (EKS 2010, 2.114. punkts).

Pavalsts valdība

Šis apakšsektors (S.1312) ietver tos valsts pārvaldes veidus, kas ir atsevišķas institucionālas vienības, kuras līmenī, kas zemāks par centrālās valdības līmeni un augstāks par valdības institucionālajām vienībām vietējā līmenī, pilda dažas no valdības funkcijām (EKS 2010, 2.115. punkts).

Pašvaldība

Šis apakšsektors (S.1313) ietver tos valsts pārvaldes veidus, kuru kompetence attiecas tikai uz ekonomiskās teritorijas lokālu daļu, izņemot sociālās apdrošināšanas fondu vietējās aģentūras (EKS 2010, 2.116. punkts).

Sociālās nodrošināšanas fondi

Sociālās nodrošināšanas fondu apakšsektors (S.1314) ietver centrālās, pavalsts un vietējās institucionālās vienības, kuru galvenā darbība ir nodrošināt sociālos pabalstus un kas atbilst abiem šiem kritērijiem: a) likumi vai noteikumi noteiktām sabiedrības grupām uzliek par pienākumu piedalīties shēmā vai veikt iemaksas un b) vispārējā valdība atbild par iestādes pārvaldību attiecībā uz iemaksu un izmaksu veikšanu vai apstiprināšanu neatkarīgi no tās uzraudzības iestādes vai darba devēja statusa (EKS 2010, 2.117. punkts).

Ieguldījumu fondi, izņemot NTF

IF, izņemot NTF, kas definēti Regulā (ES) Nr. 1073/2013 (ECB/2013/38) par ieguldījumu fondu aktīvu un pasīvu statistiku. Šis apakšsektors ietver kolektīvo ieguldījumu uzņēmumus, izņemot NTF, kas iegulda finanšu un/vai nefinanšu aktīvos, ciktāl tā mērķis ir ieguldīt publiski piesaistīto kapitālu.

Citi finanšu starpnieki, izņemot apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondus + finanšu palīgsabiedrības + piesaistītās finanšu iestādes un naudas aizdevēji

Citu finanšu starpnieku, izņemot apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondus, apakšsektors (S.125) ir visas finanšu sabiedrības un kvazisabiedrības, kas galvenokārt nodarbojas ar finanšu starpniecību, uzņemoties saistības pret institucionālajām vienībām veidos, kas nav valūta, noguldījumi (vai to tuvi aizstājēji), ieguldījumu fondu akcijas/daļas vai saistīti ar apdrošināšanas, pensiju un standarta garantiju shēmām. Šajā apakšsektorā tiek iekļautas arī FIS, kas definētas šajā regulā (EKS 2010, 2.86.–2.94. punkts).

Finanšu palīgsabiedrību apakšsektoru (S.126) veido visas finanšu sabiedrības un kvazisabiedrības, kuras nodarbojas galvenokārt ar darbībām, kas cieši saistītas ar finanšu starpniecību, bet pašas nav finanšu starpnieki. Šis apakšsektors ietver arī centrālos birojus, kuru visi meitasuzņēmumi vai to lielākā daļa ir finanšu sabiedrības (EKS 2010, 2.95.–2.97. punkts).

Piesaistīto finanšu iestāžu un naudas aizdevēju apakšsektors (S.127) ir visas finanšu sabiedrības un kvazisabiedrības, kas nav iesaistītas finanšu starpniecībā un nesniedz finanšu palīgpakalpojumus un ar kuru aktīvu vai pasīvu lielāko daļu nenotiek darījumi atklātā tirgū. Šis apakšsektors ietver kontrolakciju sabiedrības, kurām pieder meitasuzņēmumu grupas pašu kapitāla daļa, kas nodrošina kontroli, un kuru galvenā darbība ir grupas īpašumtiesību īstenošana, un tās nesniedz citus pakalpojumus uzņēmumiem, kuros kontrolakciju sabiedrībai pieder pašu kapitāls, t. i., tās neadministrē vai nepārvalda citas vienības (EKS 2010, 2.98. un 2.99. punkts).

Apdrošināšanas sabiedrības

Apdrošināšanas sabiedrību apakšsektoru (S.128) veido visas finanšu sabiedrības un kvazisabiedrības, kas nodarbojas galvenokārt ar finanšu starpniecību risku apvienošanas rezultātā, galvenokārt tiešās apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas veidā (EKS 2010, 2.100.–2.104. punkts).

Pensiju fondi

Pensiju fondu apakšsektoru (S.129) veido visas finanšu sabiedrības un kvazisabiedrības, kas nodarbojas galvenokārt ar finanšu starpniecību apdrošināto personu sociālo risku un vajadzību (sociālā apdrošināšana) apvienošanas rezultātā. Pensiju fondi ir sociālās apdrošināšanas shēmas, kas nodrošina ienākumus pēc pensionēšanās, un bieži izmaksā pabalstus nāves un invaliditātes gadījumā (EKS 2010, 2.105.–2.110. punkts).

Nefinanšu sabiedrības (S.11) (EKS 2010, 2.45.–2.54. punkts)

Nefinanšu sabiedrību sektoru (S.11) veido institucionālās vienības, kas ir neatkarīgas juridiskās personas un tirgus ražotāji, kuru pamatdarbība ir ražot preces un sniegt nefinanšu pakalpojumus. Šis sektors ietver arī nefinanšu kvazisabiedrības (EKS 2010, 2.45.–2.54. punkts).

Mājsaimniecības + mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas

Mājsaimniecību sektoru (S.14) veido fiziskās personas vai personu grupas, kas ir patērētāji vai uzņēmēji, kas ražo preces vai sniedz nefinanšu/finanšu pakalpojumus tirgum, ar nosacījumu, ka preču ražošanu un pakalpojumu sniegšanu neveic atsevišķas vienības, ko uzskata par kvazisabiedrībām. Tas ietver arī indivīdus vai indivīdu grupas, kas ir preču ražotāji un nefinanšu pakalpojumu sniedzēji tikai savam galapatēriņam. Mājsaimniecību sektorā ir pašnodarbinātie un sabiedrības, kas nav juridiskās personas, bet ir tirgus preču ražotājas, izņemot tās, kas izveidotas kā kvazisabiedrības (EKS 2010, 2.118.–2.128. punkts).

Bezpeļņas iestāžu mājsaimniecību apkalpošanai (BIMA) sektorā (S.15) ir bezpeļņas iestādes, kas ir patstāvīgas juridiskas personas, kuras apkalpo mājsaimniecības un ir privāti ārpus tirgus ražotāji. To galvenie resursi tiek gūti no brīvprātīgām iemaksām naudā vai natūrā, ko kā patērētāji veic mājsaimniecības, no vispārējās valdības maksājumiem un no īpašuma ienākuma (EKS 2010, 2.129.–2.130. punkts).

Instrumentu kategoriju definīcijas

| 1. | Šī tabula sniedz instrumentu kategoriju detalizētu standarta aprakstu, ko NCB saskaņā ar šo regulu transponē nacionālajā līmenī piemērojamās kategorijās. Šī tabula nav individuālu finanšu instrumentu saraksts, un apraksti nav visaptveroši. Definīcijas atsaucas uz EKS 2010. |
| --- | --- |

1.

Šī tabula sniedz instrumentu kategoriju detalizētu standarta aprakstu, ko NCB saskaņā ar šo regulu transponē nacionālajā līmenī piemērojamās kategorijās. Šī tabula nav individuālu finanšu instrumentu saraksts, un apraksti nav visaptveroši. Definīcijas atsaucas uz EKS 2010.

| 2. | Sākotnējais termiņš, t. i., termiņš emisijas brīdī, ir fiksēts finanšu instrumenta spēkā esamības laiks, pirms kura beigām šo instrumentu nevar dzēst, piem., parāda vērtspapīriem, vai pirms kura to var dzēst, tikai piemērojot soda naudu, piem., dažiem noguldījumiem. Paziņojuma termiņš atbilst laikposmam starp to brīdi, kad turētājs paziņo par savu nodomu dzēst instrumentu, un dienu, kad turētājam tiek atļauts pārvērst šo instrumentu skaidrā naudā, nepiemērojot soda naudu. Finanšu instrumentus pēc paziņojuma termiņa klasificē tikai tad, ja tiem nav noteiktais termiņš. |
| --- | --- |

2.

Sākotnējais termiņš, t. i., termiņš emisijas brīdī, ir fiksēts finanšu instrumenta spēkā esamības laiks, pirms kura beigām šo instrumentu nevar dzēst, piem., parāda vērtspapīriem, vai pirms kura to var dzēst, tikai piemērojot soda naudu, piem., dažiem noguldījumiem. Paziņojuma termiņš atbilst laikposmam starp to brīdi, kad turētājs paziņo par savu nodomu dzēst instrumentu, un dienu, kad turētājam tiek atļauts pārvērst šo instrumentu skaidrā naudā, nepiemērojot soda naudu. Finanšu instrumentus pēc paziņojuma termiņa klasificē tikai tad, ja tiem nav noteiktais termiņš.

| 3. | Finanšu prasījumus iespējams iedalīt atbilstoši tam, vai tie ir vai nav apgrozāmi. Prasījums ir apgrozāms, ja tā īpašumtiesības iespējams nekavējoties nodot no vienas struktūras citai, veicot fizisku piegādi vai ar indosamentu, vai veicot ieskaitu (atvasināto finanšu instrumentu gadījumā). Lai gan iespējams tirgot jebkuru finanšu instrumentu, tieši apgrozāmie instrumenti ir paredzēti to tirdzniecībai organizētā tirgū vai ārpusbiržas tirgū, lai gan faktiska tirdzniecība nav nepieciešams nosacījums, lai instrumentu uzskatītu par apgrozāmu. |
| --- | --- |

3.

Finanšu prasījumus iespējams iedalīt atbilstoši tam, vai tie ir vai nav apgrozāmi. Prasījums ir apgrozāms, ja tā īpašumtiesības iespējams nekavējoties nodot no vienas struktūras citai, veicot fizisku piegādi vai ar indosamentu, vai veicot ieskaitu (atvasināto finanšu instrumentu gadījumā). Lai gan iespējams tirgot jebkuru finanšu instrumentu, tieši apgrozāmie instrumenti ir paredzēti to tirdzniecībai organizētā tirgū vai ārpusbiržas tirgū, lai gan faktiska tirdzniecība nav nepieciešams nosacījums, lai instrumentu uzskatītu par apgrozāmu.

Mēneša kopsavilkuma bilances instrumentu kategoriju sīki izstrādāts apraksts

AKTĪVU KATEGORIJAS

| Kategorija | Galveno īpašību apraksts |
| --- | --- |
| 1. | Skaidrā nauda |

Kategorija

Galveno īpašību apraksts

1.

Skaidrā nauda

Apgrozībā esošu euro un ārvalstu valūtas banknošu un monētu, ko parasti izmanto norēķinos, turējumi

| 2. | Kredīti |
| --- | --- |

2.

Kredīti

Finanšu aktīvu turējumi, kas rodas, kreditoram aizdodot līdzekļus debitoram, un ko neapliecina dokumenti vai ko apliecina dokumenti, kas nav apgrozāmi. Šajā postenī iekļauj arī aktīvus, kas ir pārskata sniedzēju veiktie noguldījumi.

Šajā postenī tiek iekļauti:

| a) | noguldījumi, kā tie definēti pasīvu 5. kategorijā; |
| --- | --- |

a)

noguldījumi, kā tie definēti pasīvu 5. kategorijā;

| b) | sliktie kredīti, kas vēl nav atmaksāti vai norakstīti
  Kopējā to kredītu summa, kuru atmaksas termiņš ir pagājis vai kuriem konstatēts cits daļējs vai pilnīgs vērtības samazinājums saskaņā ar saistību neizpildes definīciju Regulas (ES) Nr. 575/2013 178. pantā; |
| --- | --- |

b)

sliktie kredīti, kas vēl nav atmaksāti vai norakstīti

Kopējā to kredītu summa, kuru atmaksas termiņš ir pagājis vai kuriem konstatēts cits daļējs vai pilnīgs vērtības samazinājums saskaņā ar saistību neizpildes definīciju Regulas (ES) Nr. 575/2013 178. pantā;

| c) | neapgrozāmu vērtspapīru turējumi
  Parāda vērtspapīru turējumi, kas nav apgrozāmi un ko nevar tirgot otrreizējā tirgū; |
| --- | --- |

c)

neapgrozāmu vērtspapīru turējumi

Parāda vērtspapīru turējumi, kas nav apgrozāmi un ko nevar tirgot otrreizējā tirgū;

| d) | tirgojami kredīti
  Kredīti, kas faktiski kļuvuši apgrozāmi, tiek klasificēti aktīvu postenī “kredīti”, ja nav pierādījumu to tirdzniecībai otrreizējā tirgū. Citos gadījumos tos klasificē kā parāda vērtspapīrus (3. kategorija); |
| --- | --- |

d)

tirgojami kredīti

Kredīti, kas faktiski kļuvuši apgrozāmi, tiek klasificēti aktīvu postenī “kredīti”, ja nav pierādījumu to tirdzniecībai otrreizējā tirgū. Citos gadījumos tos klasificē kā parāda vērtspapīrus (3. kategorija);

| e) | pakārtotie parādi noguldījumu vai kredītu veidā
  Pakārtotie parāda instrumenti nodrošina pakārtotus prasījumus pret emitentiestādi, kurus var īstenot tikai pēc tam, kad apmierināti visi augstāka statusa prasījumi (piem., noguldījumi/kredīti), tādējādi tie iegūst dažas pašu kapitāla īpašības. Atkarībā no finanšu instrumenta raksturīgajām pazīmēm statistikas vajadzībām pakārtotos parādus atspoguļo kā “kredītus” vai kā “parāda vērtspapīrus”. Ja PŽI statistikas vajadzībām visu veidu pakārtoto parādu turējumus uzrāda kā vienu skaitli, šis skaitlis jāiekļauj postenī “parāda vērtspapīri”, pamatojoties uz to, ka pakārtotais parāds galvenokārt ir vērtspapīru veidā, nevis kredīti; |
| --- | --- |

e)

pakārtotie parādi noguldījumu vai kredītu veidā

Pakārtotie parāda instrumenti nodrošina pakārtotus prasījumus pret emitentiestādi, kurus var īstenot tikai pēc tam, kad apmierināti visi augstāka statusa prasījumi (piem., noguldījumi/kredīti), tādējādi tie iegūst dažas pašu kapitāla īpašības. Atkarībā no finanšu instrumenta raksturīgajām pazīmēm statistikas vajadzībām pakārtotos parādus atspoguļo kā “kredītus” vai kā “parāda vērtspapīrus”. Ja PŽI statistikas vajadzībām visu veidu pakārtoto parādu turējumus uzrāda kā vienu skaitli, šis skaitlis jāiekļauj postenī “parāda vērtspapīri”, pamatojoties uz to, ka pakārtotais parāds galvenokārt ir vērtspapīru veidā, nevis kredīti;

| f) | prasības no reversajiem repo darījumiem vai vērtspapīru aizņemšanās pret nodrošinājumu naudā
  Atbilstošais postenis skaidrajai naudai, kas samaksāta apmaiņā pret vērtspapīriem, ko par attiecīgu cenu nopirkuši pārskatu sniedzēji, stingri apņemoties pārdot tos pašus vai līdzīgus vērtspapīrus par fiksētu cenu konkrētā dienā nākotnē, vai vērtspapīru aizņemšanās pret nodrošinājumu skaidrā naudā. |
| --- | --- |

f)

prasības no reversajiem repo darījumiem vai vērtspapīru aizņemšanās pret nodrošinājumu naudā

Atbilstošais postenis skaidrajai naudai, kas samaksāta apmaiņā pret vērtspapīriem, ko par attiecīgu cenu nopirkuši pārskatu sniedzēji, stingri apņemoties pārdot tos pašus vai līdzīgus vērtspapīrus par fiksētu cenu konkrētā dienā nākotnē, vai vērtspapīru aizņemšanās pret nodrošinājumu skaidrā naudā.

Tālāk minēto posteni neuzskata par kredītu:

| | Kredīti, kas piešķirti uz trasta pamata. |
| --- | --- |

Kredīti, kas piešķirti uz trasta pamata.

| | Kredīti, kas piešķirti uz trasta pamata, t. i., “trasta kredīti” vai “uzticības kredīti”, ir kredīti, ko piešķir vienas puses vārdā (turpmāk – “pilnvarnieks”) trešās personas (turpmāk – “labuma guvējs”) uzdevumā. Statistikas vajadzībām trasta kredītus neatspoguļo pilnvarnieka bilancē, ja risku un guvumus, kas saistīti ar īpašumtiesībām uz līdzekļiem, patur labuma guvējs. Īpašumtiesību riskus un ieguvumus labuma guvējs patur, ja: a) labuma guvējs uzņemas kredītrisku, t. i., pilnvarnieks ir atbildīgs tikai par kredīta administratīvo pārvaldību; vai b) labuma guvēja ieguldījumam ir garantijas zaudējuma gadījumā, ja pilnvarnieks bankrotē, t. i., trasta kredīts neietilpst pilnvarnieka aktīvos, ko var sadalīt bankrota gadījumā. |
| --- | --- |

Kredīti, kas piešķirti uz trasta pamata, t. i., “trasta kredīti” vai “uzticības kredīti”, ir kredīti, ko piešķir vienas puses vārdā (turpmāk – “pilnvarnieks”) trešās personas (turpmāk – “labuma guvējs”) uzdevumā. Statistikas vajadzībām trasta kredītus neatspoguļo pilnvarnieka bilancē, ja risku un guvumus, kas saistīti ar īpašumtiesībām uz līdzekļiem, patur labuma guvējs. Īpašumtiesību riskus un ieguvumus labuma guvējs patur, ja: a) labuma guvējs uzņemas kredītrisku, t. i., pilnvarnieks ir atbildīgs tikai par kredīta administratīvo pārvaldību; vai b) labuma guvēja ieguldījumam ir garantijas zaudējuma gadījumā, ja pilnvarnieks bankrotē, t. i., trasta kredīts neietilpst pilnvarnieka aktīvos, ko var sadalīt bankrota gadījumā.

| 3. | Parāda vērtspapīri |
| --- | --- |

3.

Parāda vērtspapīri

Parāda vērtspapīru turējumi, kas ir apgrozāmi finanšu instrumenti, kas kalpo kā parāda pierādījumi un parasti tiek tirgoti otrreizējā tirgū vai kurus var slēgt, tirgū veicot pretēju darījumu, un kas turētājam nepiešķir īpašumtiesības emitentiestādē.

Šajā postenī tiek ietverti:

| a) | vērtspapīru turējumi, kas turētājam dod beznosacījuma tiesības uz fiksētu vai līgumā noteiktu kupona maksājumu un/vai norādītu fiksētu summu konkrētā dienā vai dienās vai sākot ar dienu, kas noteikta emisijas brīdī; |
| --- | --- |

a)

vērtspapīru turējumi, kas turētājam dod beznosacījuma tiesības uz fiksētu vai līgumā noteiktu kupona maksājumu un/vai norādītu fiksētu summu konkrētā dienā vai dienās vai sākot ar dienu, kas noteikta emisijas brīdī;

| b) | kredīti, kas kļuvuši apgrozāmi regulētā tirgū, t. i., tirgojamie kredīti, ja ir apliecinājums par otrreizējā tirgus tirdzniecību, t. sk. tirgus uzturētāju pastāvēšanu, un finanšu aktīvs tiek bieži kotēts, ko pierāda pieprasījuma un piedāvājuma attiecība. Pretējā gadījumā tie jāklasificē kā aktīva postenis “kredīti” (sk. arī “tirgojamie kredīti” 2.d kategorijā); |
| --- | --- |

b)

kredīti, kas kļuvuši apgrozāmi regulētā tirgū, t. i., tirgojamie kredīti, ja ir apliecinājums par otrreizējā tirgus tirdzniecību, t. sk. tirgus uzturētāju pastāvēšanu, un finanšu aktīvs tiek bieži kotēts, ko pierāda pieprasījuma un piedāvājuma attiecība. Pretējā gadījumā tie jāklasificē kā aktīva postenis “kredīti” (sk. arī “tirgojamie kredīti” 2.d kategorijā);

| c) | pakārtotie parādi parāda vērtspapīru veidā (sk. arī “pakārtotie parādi noguldījumu vai kredītu veidā” 2.e kategorijā). |
| --- | --- |

c)

pakārtotie parādi parāda vērtspapīru veidā (sk. arī “pakārtotie parādi noguldījumu vai kredītu veidā” 2.e kategorijā).

Vērtspapīri, kas aizdoti, veicot vērtspapīru aizdošanas darījumu, vai pārdoti saskaņā ar repo līgumiem, paliek sākotnējā īpašnieka bilancē (un netiek grāmatoti pagaidu ieguvēja bilancē), ja ir pienākums veikt reverso operāciju un nevis tikai iespēja to darīt. Ja pagaidu ieguvējs pārdod saņemtos vērtspapīrus, šo pārdošanu grāmato kā tiešo darījumu ar vērtspapīriem, un pagaidu ieguvēja bilancē to grāmato kā negatīvu pozīciju vērtspapīru portfelī.

| 3.a/3.b | Parāda vērtspapīri ar sākotnējo termiņu līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāku par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot |
| --- | --- |

3.a/3.b

Parāda vērtspapīri ar sākotnējo termiņu līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāku par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot

Šajos posteņos tiek ietverti:

| a) | apgrozāmu parāda vērtspapīru turējumi, kuru sākotnējais termiņš ir līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāks par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot; |
| --- | --- |

a)

apgrozāmu parāda vērtspapīru turējumi, kuru sākotnējais termiņš ir līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāks par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot;

| b) | kredīti, kas kļuvuši apgrozāmi regulētā tirgū, t.i., tirgojamie kredīti, kas klasificēti kā parāda vērtspapīri, kuru sākotnējais termiņš ir līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāks par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot; |
| --- | --- |

b)

kredīti, kas kļuvuši apgrozāmi regulētā tirgū, t.i., tirgojamie kredīti, kas klasificēti kā parāda vērtspapīri, kuru sākotnējais termiņš ir līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāks par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot;

| c) | pakārtotie parādi parāda vērtspapīru veidā, kuru sākotnējais termiņš ir līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāks par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot. |
| --- | --- |

c)

pakārtotie parādi parāda vērtspapīru veidā, kuru sākotnējais termiņš ir līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāks par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot.

| 4. | Naudas tirgus fondu akcijas/daļas |
| --- | --- |

4.

Naudas tirgus fondu akcijas/daļas

Šis postenis ietver NTF akciju/daļu turējumus (sk. definīciju Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) I pielikuma 1. daļas 2. sadaļā).

PASĪVU KATEGORIJAS

| Kategorija | Galveno pazīmju apraksts |
| --- | --- |
| 5. | Noguldījumi |

Kategorija

Galveno pazīmju apraksts

5.

Noguldījumi

Summas (noguldījumi vai citi), kas ir pārskata sniedzēju parādi kreditoriem un kas atbilst Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) I pielikuma 1. daļas 1. sadaļā aprakstītajām pazīmēm. Pārskatu shēmā šo kategoriju iedala noguldījumos uz nakti, noguldījumos ar noteikto termiņu un noguldījumos ar brīdinājumu termiņu par izņemšanu.

| a) | Noguldījumi un kredīti
  “Noguldījumi” ietver arī “kredītus” kā PŽI pasīvus. Konceptuāli – kredīti ir PŽI saņemtās summas, kas nav strukturētas “noguldījumu” veidā. EKS 2010 tiek šķirti “kredīti” un “noguldījumi” atkarībā no tā, kura puse uzņemas iniciatīvu, t. i., aizņēmējam tas ir kredīts, bet aizdevējam – noguldījums. Pārskatu shēmā kategoriju “kredīti” neizdala atsevišķi bilances pasīvu pusē. Tā vietā atlikumi, ko uzskata par “kredītiem”, nešķirojot jāietver postenī “noguldījumu saistības”, ja vien tie nav apgrozāmi instrumenti. Tas atbilst minētajai “noguldījumu saistību” definīcijai. Kredīti PŽI, ko klasificē kā “noguldījumu saistības”, jāiedala saskaņā ar pārskatu shēmas prasībām, t. i., atbilstoši sektoriem, instrumentiem, valūtām un termiņiem. Šajā kategorijā ietilpst pārskatu sniedzēju saņemtie sindicētie kredīti; |
| --- | --- |

a)

Noguldījumi un kredīti

“Noguldījumi” ietver arī “kredītus” kā PŽI pasīvus. Konceptuāli – kredīti ir PŽI saņemtās summas, kas nav strukturētas “noguldījumu” veidā. EKS 2010 tiek šķirti “kredīti” un “noguldījumi” atkarībā no tā, kura puse uzņemas iniciatīvu, t. i., aizņēmējam tas ir kredīts, bet aizdevējam – noguldījums. Pārskatu shēmā kategoriju “kredīti” neizdala atsevišķi bilances pasīvu pusē. Tā vietā atlikumi, ko uzskata par “kredītiem”, nešķirojot jāietver postenī “noguldījumu saistības”, ja vien tie nav apgrozāmi instrumenti. Tas atbilst minētajai “noguldījumu saistību” definīcijai. Kredīti PŽI, ko klasificē kā “noguldījumu saistības”, jāiedala saskaņā ar pārskatu shēmas prasībām, t. i., atbilstoši sektoriem, instrumentiem, valūtām un termiņiem. Šajā kategorijā ietilpst pārskatu sniedzēju saņemtie sindicētie kredīti;

| b) | neapgrozāmi parāda instrumenti
  Neapgrozāmus parāda instrumentus, ko emitējuši pārskatu sniedzēji, parasti klasificē kā “noguldījumu saistības”. Pārskatu sniedzēju emitēti neapgrozāmi instrumenti, kas vēlāk kļūst apgrozāmi un ko var tirgot otrreizējos tirgos, būtu jāpārklasificē par “parāda vērtspapīriem”; |
| --- | --- |

b)

neapgrozāmi parāda instrumenti

Neapgrozāmus parāda instrumentus, ko emitējuši pārskatu sniedzēji, parasti klasificē kā “noguldījumu saistības”. Pārskatu sniedzēju emitēti neapgrozāmi instrumenti, kas vēlāk kļūst apgrozāmi un ko var tirgot otrreizējos tirgos, būtu jāpārklasificē par “parāda vērtspapīriem”;

| c) | drošības naudas iemaksas
  Drošības naudas iemaksas, ko veic saskaņā ar atvasināto instrumentu līgumiem, jāklasificē kā “noguldījumu saistības”, ja tās ir skaidrās naudas nodrošinājums, kas noguldīts MFI, un ja tās paliek noguldītāja īpašumā un atmaksājamas noguldītājam, līgumam beidzoties. Principā pārskatu sniedzēja iestāžu saņemtās drošības naudas iemaksas jāklasificē tikai kā “noguldījumu saistības”, jo PŽI iegūst līdzekļus, ko var brīvi izmantot tālākai kreditēšanai. Ja daļa PŽI saņemto iemaksu jānodod tālāk citam atvasināto instrumentu tirgus dalībniekam, piemēram, klīringa iestādei, principā tikai tā daļa, kas paliek PŽI rīcībā, jāklasificē kā “noguldījumu saistības”. Pašreizējā sarežģītā tirgus prakse var radīt grūtības to drošības naudas iemaksu noteikšanā, kas patiešām atmaksājamas, jo dažādu veidu iemaksas nešķirojot tiek ieskaitītas vienā kontā, un to drošības naudas iemaksu noteikšanā, ko PŽI var izmantot tālākai kreditēšanai. Šādos gadījumos šīs drošības naudas iemaksas var klasificēt kā “pārējās saistības” vai kā “noguldījumu saistības”; |
| --- | --- |

c)

drošības naudas iemaksas

Drošības naudas iemaksas, ko veic saskaņā ar atvasināto instrumentu līgumiem, jāklasificē kā “noguldījumu saistības”, ja tās ir skaidrās naudas nodrošinājums, kas noguldīts MFI, un ja tās paliek noguldītāja īpašumā un atmaksājamas noguldītājam, līgumam beidzoties. Principā pārskatu sniedzēja iestāžu saņemtās drošības naudas iemaksas jāklasificē tikai kā “noguldījumu saistības”, jo PŽI iegūst līdzekļus, ko var brīvi izmantot tālākai kreditēšanai. Ja daļa PŽI saņemto iemaksu jānodod tālāk citam atvasināto instrumentu tirgus dalībniekam, piemēram, klīringa iestādei, principā tikai tā daļa, kas paliek PŽI rīcībā, jāklasificē kā “noguldījumu saistības”. Pašreizējā sarežģītā tirgus prakse var radīt grūtības to drošības naudas iemaksu noteikšanā, kas patiešām atmaksājamas, jo dažādu veidu iemaksas nešķirojot tiek ieskaitītas vienā kontā, un to drošības naudas iemaksu noteikšanā, ko PŽI var izmantot tālākai kreditēšanai. Šādos gadījumos šīs drošības naudas iemaksas var klasificēt kā “pārējās saistības” vai kā “noguldījumu saistības”;

| d) | īpaši iezīmētie atlikumi
  Saskaņā ar attiecīgās valsts praksi “īpaši iezīmētie atlikumi,” kas attiecas, piemēram, uz līzinga līgumiem, tiek klasificēti noguldījumu saistības postenī “noguldījumi ar noteikto termiņu” vai “noguldījumi ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu” atkarībā no konkrētā līguma termiņa/noteikumiem. |
| --- | --- |

d)

īpaši iezīmētie atlikumi

Saskaņā ar attiecīgās valsts praksi “īpaši iezīmētie atlikumi,” kas attiecas, piemēram, uz līzinga līgumiem, tiek klasificēti noguldījumu saistības postenī “noguldījumi ar noteikto termiņu” vai “noguldījumi ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu” atkarībā no konkrētā līguma termiņa/noteikumiem.

Šādu posteni neuzskata par noguldījumu:

Līdzekļi (noguldījumi), kas saņemti uz trasta pamata, nav jāatspoguļo MFI statistikas bilancē (sk. “Kredīti, kas piešķirti uz trasta pamata” 2. kategorijā).

| 5.1. | Noguldījumi uz nakti |
| --- | --- |

5.1.

Noguldījumi uz nakti

Noguldījumi, kas konvertējami naudā un/vai pārvedami pēc pieprasījuma ar čeku, bankas rīkojumu, debeta ierakstu vai tamlīdzīgi bez būtiskas kavēšanās, ierobežojumiem vai soda naudas. Šajā postenī tiek ietverti:

| a) | atlikumi (kas pelna vai nepelna procentus), kas pārvēršami naudā tūlīt pēc pieprasījuma vai līdz pieprasījuma dienai sekojošās darbdienas beigām bez nozīmīgas soda naudas vai ierobežojumiem, bet kas nav pārvedami; |
| --- | --- |

a)

atlikumi (kas pelna vai nepelna procentus), kas pārvēršami naudā tūlīt pēc pieprasījuma vai līdz pieprasījuma dienai sekojošās darbdienas beigām bez nozīmīgas soda naudas vai ierobežojumiem, bet kas nav pārvedami;

| b) | atlikumi (kas pelna vai nepelna procentus), ko veido iepriekš samaksātas summas saistībā ar elektronisko naudu uz “datortehnikas vai programmatūras bāzes”, piemēram, priekšsamaksas kartes; |
| --- | --- |

b)

atlikumi (kas pelna vai nepelna procentus), ko veido iepriekš samaksātas summas saistībā ar elektronisko naudu uz “datortehnikas vai programmatūras bāzes”, piemēram, priekšsamaksas kartes;

| c) | kredīti, kas atmaksājami līdz kredīta piešķiršanas dienai sekojošās darbdienas beigām. |
| --- | --- |

c)

kredīti, kas atmaksājami līdz kredīta piešķiršanas dienai sekojošās darbdienas beigām.

| 5.2. | Noguldījumi ar noteikto termiņu |
| --- | --- |

5.2.

Noguldījumi ar noteikto termiņu

Nepārvedami noguldījumi, ko nevar konvertēt naudā pirms saskaņota noteiktā termiņa vai ko var konvertēt naudā pirms šā saskaņotā termiņa tikai ar noteikumu, ka turētājs samaksā attiecīgu soda naudu. Šajā postenī ietilpst arī administratīvi regulēti krājnoguldījumi, kam ar termiņu saistītais kritērijs nav būtisks; tie jāklasificē termiņu grupā “ilgāk par 2 gadiem”. Finanšu produkti, kuru termiņu saskaņā ar noteikumiem var turpināt pagarināt, jāklasificē atbilstoši īsākajam termiņam. Lai arī var būt iespēja noguldījumus ar noteikto termiņu izņemt agrāk, iepriekš par to brīdinot, vai arī tos var izņemt pēc pieprasījuma, samaksājot attiecīgu soda naudu, klasifikācijā šīs iespējas neuzskata par būtiskām.

| 5.2.a/5.2.b | Noguldījumi ar noteikto termiņu līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāku par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot |
| --- | --- |

5.2.a/5.2.b

Noguldījumi ar noteikto termiņu līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāku par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot

Šajos posteņos katrā termiņa dalījumā tiek ietverti:

| a) | atlikumi, kuru termiņš ir 1 gads vai mazāk/ilgāks par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot, kas nav pārvedami un ko nevar konvertēt naudā pirms šī termiņa beigām; |
| --- | --- |

a)

atlikumi, kuru termiņš ir 1 gads vai mazāk/ilgāks par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot, kas nav pārvedami un ko nevar konvertēt naudā pirms šī termiņa beigām;

| b) | atlikumi, kuru termiņš ir 1 gads vai mazāk/ilgāks par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot, kas nav pārvedami, bet ko var izņemt pirms termiņa, iepriekš par to paziņojot; ja ir saņemts paziņojums par izņemšanu, šie kontu atlikumi būtu jāklasificē 5.3.a postenī; |
| --- | --- |

b)

atlikumi, kuru termiņš ir 1 gads vai mazāk/ilgāks par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot, kas nav pārvedami, bet ko var izņemt pirms termiņa, iepriekš par to paziņojot; ja ir saņemts paziņojums par izņemšanu, šie kontu atlikumi būtu jāklasificē 5.3.a postenī;

| c) | atlikumi, kuru termiņš ir 1 gads vai mazāk/ilgāks par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot, kas nav pārvedami, bet ko var izņemt pēc pieprasījuma, samaksājot attiecīgu soda naudu; |
| --- | --- |

c)

atlikumi, kuru termiņš ir 1 gads vai mazāk/ilgāks par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot, kas nav pārvedami, bet ko var izņemt pēc pieprasījuma, samaksājot attiecīgu soda naudu;

| d) | drošības naudas iemaksas, ko veic saskaņā ar atvasinātiem līgumiem, kuru darbība beidzas 1 gada/līdz 2 gadu laikā, un ko veido skaidrās naudas nodrošinājums, kuru nogulda, nodrošinoties pret kredītrisku, bet kurš paliek noguldītāja īpašumā un atmaksājams noguldītājam līguma darbības beigās; |
| --- | --- |

d)

drošības naudas iemaksas, ko veic saskaņā ar atvasinātiem līgumiem, kuru darbība beidzas 1 gada/līdz 2 gadu laikā, un ko veido skaidrās naudas nodrošinājums, kuru nogulda, nodrošinoties pret kredītrisku, bet kurš paliek noguldītāja īpašumā un atmaksājams noguldītājam līguma darbības beigās;

| e) | kredīti, kuri vai nu ir, vai nav apliecināti ar neapgrozāmiem dokumentiem un kuru sākotnējais termiņš ir līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāks par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot; |
| --- | --- |

e)

kredīti, kuri vai nu ir, vai nav apliecināti ar neapgrozāmiem dokumentiem un kuru sākotnējais termiņš ir līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāks par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot;

| f) | neapgrozāmu parāda vērtspapīru turējumi, ko emitējušas PŽI, kuru sākotnējais termiņš ir līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāks par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot; |
| --- | --- |

f)

neapgrozāmu parāda vērtspapīru turējumi, ko emitējušas PŽI, kuru sākotnējais termiņš ir līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāks par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot;

| g) | pakārtotie parādi PŽI izsniegtu kredītu vai noguldījumu veidā, kuru sākotnējais termiņš ir līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāks par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot. |
| --- | --- |

g)

pakārtotie parādi PŽI izsniegtu kredītu vai noguldījumu veidā, kuru sākotnējais termiņš ir līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāks par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot.

| 5.3. | Noguldījumi ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu |
| --- | --- |

5.3.

Noguldījumi ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu

Nepārvedami noguldījumi bez noteikta termiņa, ko nevar konvertēt naudā bez iepriekšēja brīdinājuma termiņa, pirms kura beigām konvertēšana naudā nav iespējama vai iespējama, tikai samaksājot soda naudu. Tie ietver noguldījumus, kurus varbūt juridiski var izņemt pēc brīdinājuma, bet par kuriem būtu jāmaksā soda nauda un kuriem noteikti ierobežojumi saskaņā ar attiecīgās valsts praksi (klasificēti termiņa grupā “līdz 3 mēnešiem ieskaitot”), un ieguldījumu kontus bez brīdinājuma termiņa vai noteiktā termiņa, bet uz kuru izņemšanu attiecas ierobežojoši noteikumi (klasificēti termiņu grupā “ilgāku par 3 mēnešiem”).

| 5.3.a | Noguldījumi ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu līdz 3 mēnešiem ieskaitot |
| --- | --- |

5.3.a

Noguldījumi ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu līdz 3 mēnešiem ieskaitot

Šajā postenī tiek ietverti:

| a) | atlikumi, kas nav noguldīti uz fiksētu termiņu un kurus var izņemt, tikai ievērojot iepriekšēja brīdinājuma termiņu līdz 3 mēnešiem ieskaitot; ja iespējams noguldījumu izņemt pirms minētā brīdinājuma termiņa beigām (vai pat pēc pieprasījuma), jāmaksā soda nauda; un |
| --- | --- |

a)

atlikumi, kas nav noguldīti uz fiksētu termiņu un kurus var izņemt, tikai ievērojot iepriekšēja brīdinājuma termiņu līdz 3 mēnešiem ieskaitot; ja iespējams noguldījumu izņemt pirms minētā brīdinājuma termiņa beigām (vai pat pēc pieprasījuma), jāmaksā soda nauda; un

| b) | atlikumi ar fiksētu termiņu, kuri nav pārvedami, bet par kuru izņemšanu pirms termiņa līdz 3 mēnešiem iepriekš iesniedzams brīdinājums. |
| --- | --- |

b)

atlikumi ar fiksētu termiņu, kuri nav pārvedami, bet par kuru izņemšanu pirms termiņa līdz 3 mēnešiem iepriekš iesniedzams brīdinājums.

Turklāt noguldījumos ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu līdz 3 mēnešiem ieskaitot tiek ietverti nepārvedami pieprasījuma krājnoguldījumi un citi patērētāju noguldījumi, par kuriem, lai arī juridiski tie izņemami pēc pieprasījuma, jāmaksā nozīmīgas soda naudas.

---

III PIELIKUMS

FAKTISKAJIEM PĀRSKATU SNIEDZĒJIEM PIEMĒROJAMIE OBLIGĀTIE STANDARTI

Pārskatu sniedzēji ievēro šādus obligātos standartus, lai nodrošinātu atbilstību Eiropas Centrālās bankas (ECB) statistikas pārskatu sniegšanas prasībām.

| 1. | Datu nosūtīšanas obligātie standarti:






  a) | pārskatu sniegšana tiek veikta laikus, attiecīgās NCB noteiktajos termiņos; |
| --- | --- | --- |

1.

Datu nosūtīšanas obligātie standarti:

a)

pārskatu sniegšana tiek veikta laikus, attiecīgās NCB noteiktajos termiņos;

| b) | statistikas pārskati tiek noformēti tādā veidā un formātā, kā noteikts attiecīgās NCB pārskatu sniegšanas tehniskajās prasībās; |
| --- | --- |

b)

statistikas pārskati tiek noformēti tādā veidā un formātā, kā noteikts attiecīgās NCB pārskatu sniegšanas tehniskajās prasībās;

| c) | pārskatu sniedzēji attiecīgajai NCB sniedz ziņas par vienu vai vairākām kontaktpersonām; |
| --- | --- |

c)

pārskatu sniedzēji attiecīgajai NCB sniedz ziņas par vienu vai vairākām kontaktpersonām;

| d) | tiek ievērotas tehniskās specifikācijas datu nosūtīšanai uz attiecīgo NCB. |
| --- | --- |

d)

tiek ievērotas tehniskās specifikācijas datu nosūtīšanai uz attiecīgo NCB.

| 2. | Precizitātes obligātie standarti:






  a) | statistiskās informācijas pareizība: tiek ievēroti visi lineārie ierobežojumi (piem., aktīvu kopsumma atbilst pasīvu kopsummai, apakšsummu summa ir vienāda ar kopsummu); |
| --- | --- | --- |

2.

Precizitātes obligātie standarti:

a)

statistiskās informācijas pareizība: tiek ievēroti visi lineārie ierobežojumi (piem., aktīvu kopsumma atbilst pasīvu kopsummai, apakšsummu summa ir vienāda ar kopsummu);

| b) | pārskatu sniedzēji ir gatavi sniegt informāciju par notikumiem, kas izriet no pārsūtītajiem datiem; |
| --- | --- |

b)

pārskatu sniedzēji ir gatavi sniegt informāciju par notikumiem, kas izriet no pārsūtītajiem datiem;

| c) | statistiskā informācija ir pilnīga, bez nepārtrauktiem un strukturāliem informācijas trūkumiem; esošie trūkumi tiek atrunāti, sniedzot paskaidrojumus attiecīgajai NCB, un attiecīgos apstākļos pēc iespējas drīz aizpildīti; |
| --- | --- |

c)

statistiskā informācija ir pilnīga, bez nepārtrauktiem un strukturāliem informācijas trūkumiem; esošie trūkumi tiek atrunāti, sniedzot paskaidrojumus attiecīgajai NCB, un attiecīgos apstākļos pēc iespējas drīz aizpildīti;

| d) | pārskatu sniedzēji ievēro attiecīgās NCB datu pārraidei noteiktās dimensijas, noapaļošanas politiku un decimāldaļas. |
| --- | --- |

d)

pārskatu sniedzēji ievēro attiecīgās NCB datu pārraidei noteiktās dimensijas, noapaļošanas politiku un decimāldaļas.

| 3. | Konceptuālās atbilstības obligātie standarti:






  a) | statistiskā informācija atbilst šajā regulā ietvertajām definīcijām un klasifikācijai; |
| --- | --- | --- |

3.

Konceptuālās atbilstības obligātie standarti:

a)

statistiskā informācija atbilst šajā regulā ietvertajām definīcijām un klasifikācijai;

| b) | ja izdara atkāpes no šīm definīcijām un klasifikācijas, pārskatu sniedzēji regulāri uzrauga un kvantitatīvi atspoguļo atšķirību starp izmantoto metodi un šai regulai atbilstošu metodi; |
| --- | --- |

b)

ja izdara atkāpes no šīm definīcijām un klasifikācijas, pārskatu sniedzēji regulāri uzrauga un kvantitatīvi atspoguļo atšķirību starp izmantoto metodi un šai regulai atbilstošu metodi;

| c) | pārskatu sniedzēji spēj izskaidrot atšķirības starp iesniegtajiem datiem, salīdzinot tos ar iepriekšējo periodu skaitļiem. |
| --- | --- |

c)

pārskatu sniedzēji spēj izskaidrot atšķirības starp iesniegtajiem datiem, salīdzinot tos ar iepriekšējo periodu skaitļiem.

| 4. | Obligātie standarti labojumiem:
  Tiek ievērota ECB un attiecīgās NCB noteiktā labojumu politika un procedūras. Labojumiem, kas veikti, atkāpjoties no parastās labojumu kārtības, sniedz paskaidrojuma piezīmes. |
| --- | --- |

4.

Obligātie standarti labojumiem:

Tiek ievērota ECB un attiecīgās NCB noteiktā labojumu politika un procedūras. Labojumiem, kas veikti, atkāpjoties no parastās labojumu kārtības, sniedz paskaidrojuma piezīmes.

---

IV PIELIKUMS

Atbilstības tabula

| Regula (EK) Nr. 1027/2006 (ECB/2006/8) | Šī regula |
| --- | --- |
| 1.–3. pants | 1.–3. pants |
| — | 4. pants |
| 4. pants | 5. pants |
| 5. pants | 6. pants |
| 6. pants | 7. pants |
| — | 8. pants |
| | 9. pants |
| 7. pants | 10. pants |
| I pielikums | I pielikums |

Regula (EK) Nr. 1027/2006 (ECB/2006/8)

Šī regula

1.–3. pants

1.–3. pants

—

4. pants

4. pants

5. pants

5. pants

6. pants

6. pants

7. pants

—

8. pants

9. pants

7. pants

10. pants

I pielikums

I pielikums

---

| 7.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 297/107 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 297/107

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS REGULA (ES) Nr. 1075/2013

(2013. gada 18. oktobris)

par vērtspapīrošanas darījumos iesaistīto finanšu instrumentsabiedrību aktīvu un pasīvu statistiku

(pārstrādāta versija)

(ECB/2013/40)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 5. pantu,

ņemot vērā Padomes 1998. gada 23. novembra Regulu (EK) Nr. 2533/98 par statistiskās informācijas vākšanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (1), un jo īpaši tās 5. panta 1. punktu un 6. panta 4. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Skaidrības nodrošināšanai jāpārstrādā Eiropas Centrālās bankas 2008. gada 19. decembra Regula (EK) Nr. 24/2009 par vērtspapīrošanas darījumos iesaistīto finanšu instrumentsabiedrību aktīvu un pasīvu statistiku (ECB/2008/30) (2), jo tajā jāveic būtiski grozījumi, īpaši ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. maija Regulu (ES) Nr. 549/2013 par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Eiropas Savienībā (3). |
| --- | --- |

(1)

Skaidrības nodrošināšanai jāpārstrādā Eiropas Centrālās bankas 2008. gada 19. decembra Regula (EK) Nr. 24/2009 par vērtspapīrošanas darījumos iesaistīto finanšu instrumentsabiedrību aktīvu un pasīvu statistiku (ECB/2008/30) (2), jo tajā jāveic būtiski grozījumi, īpaši ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. maija Regulu (ES) Nr. 549/2013 par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Eiropas Savienībā (3).

| (2) | Regulas (EK) Nr. 2533/98 2. panta 1. punkts nosaka, ka, lai pildītu statistikas pārskatu sniegšanas prasības, Eiropas Centrālajai bankai (ECB) ar nacionālo centrālo banku (NCB) palīdzību ir tiesības no atsauces pārskatu sniedzējiem vākt Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) uzdevumu veikšanai nepieciešamo statistisko informāciju. No Regulas (EK) Nr. 2533/98 2. panta 2. punkta a) apakšpunkta izriet, ka finanšu instrumentsabiedrības (turpmāk – “FIS”) ir atsauces pārskatu sniedzējas ECB statistikas pārskatu sniegšanas prasību izpildes nolūkiem, t. sk. monetārās un finanšu statistikas jomā. Turklāt Regulas (EK) Nr. 2533/98 3. pants liek ECB precizēt faktiskos pārskatu sniedzējus atsauces kopas ietvaros un paredz ECB tiesības pilnībā vai daļēji atbrīvot dažas pārskatu sniedzēju kategorijas no ECB statistikas pārskatu sniegšanas prasībām. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 2533/98 2. panta 1. punkts nosaka, ka, lai pildītu statistikas pārskatu sniegšanas prasības, Eiropas Centrālajai bankai (ECB) ar nacionālo centrālo banku (NCB) palīdzību ir tiesības no atsauces pārskatu sniedzējiem vākt Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) uzdevumu veikšanai nepieciešamo statistisko informāciju. No Regulas (EK) Nr. 2533/98 2. panta 2. punkta a) apakšpunkta izriet, ka finanšu instrumentsabiedrības (turpmāk – “FIS”) ir atsauces pārskatu sniedzējas ECB statistikas pārskatu sniegšanas prasību izpildes nolūkiem, t. sk. monetārās un finanšu statistikas jomā. Turklāt Regulas (EK) Nr. 2533/98 3. pants liek ECB precizēt faktiskos pārskatu sniedzējus atsauces kopas ietvaros un paredz ECB tiesības pilnībā vai daļēji atbrīvot dažas pārskatu sniedzēju kategorijas no ECB statistikas pārskatu sniegšanas prasībām.

| (3) | FIS datu galvenais mērķis ir nodrošināt ECB ar atbilstošu statistiku par FIS apakšsektora finanšu aktivitātēm dalībvalstīs, kuru valūta ir euro (turpmāk – “euro zonas dalībvalstis”), kuras uzskata par vienu ekonomisko teritoriju. |
| --- | --- |

(3)

FIS datu galvenais mērķis ir nodrošināt ECB ar atbilstošu statistiku par FIS apakšsektora finanšu aktivitātēm dalībvalstīs, kuru valūta ir euro (turpmāk – “euro zonas dalībvalstis”), kuras uzskata par vienu ekonomisko teritoriju.

| (4) | Ņemot vērā FIS vērtspapīrošanas darbību un monetāro finanšu iestāžu (MFI) ciešo saikni, nepieciešama konsekventa, savstarpēji papildinoša un integrēta MFI un FIS pārskatu sniegšana. Tāpēc saskaņā ar šo regulu sniegtā statistiskā informācija jāaplūko saistībā ar MFI noteiktajām datu prasībām attiecībā uz vērtspapīrotajiem kredītiem, kas noteiktas Eiropas Centrālās bankas 2013. gada 24. septembra Regulā (ES) Nr. 1071/2013 par monetāro finanšu iestāžu sektora bilanci (ECB/2013/33) (4). |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā FIS vērtspapīrošanas darbību un monetāro finanšu iestāžu (MFI) ciešo saikni, nepieciešama konsekventa, savstarpēji papildinoša un integrēta MFI un FIS pārskatu sniegšana. Tāpēc saskaņā ar šo regulu sniegtā statistiskā informācija jāaplūko saistībā ar MFI noteiktajām datu prasībām attiecībā uz vērtspapīrotajiem kredītiem, kas noteiktas Eiropas Centrālās bankas 2013. gada 24. septembra Regulā (ES) Nr. 1071/2013 par monetāro finanšu iestāžu sektora bilanci (ECB/2013/33) (4).

| (5) | Integrētā pieeja FIS un MFI pārskatu sniegšanai un šajā regulā paredzētie atbrīvojumi vērsti uz to, lai samazinātu pārskatu sniedzējiem noteikto pārskatu sniegšanas slogu un novērstu FIS un MFI sniegtās statistiskās informācijas pārklāšanos. |
| --- | --- |

(5)

Integrētā pieeja FIS un MFI pārskatu sniegšanai un šajā regulā paredzētie atbrīvojumi vērsti uz to, lai samazinātu pārskatu sniedzējiem noteikto pārskatu sniegšanas slogu un novērstu FIS un MFI sniegtās statistiskās informācijas pārklāšanos.

| (6) | NCB būtu jābūt tiesībām atbrīvot FIS no statistikas pārskatu sniegšanas prasību izpildes, kas varētu radīt salīdzinājumā ar statistikas ieguvumiem nepamatoti augstas izmaksas. |
| --- | --- |

(6)

NCB būtu jābūt tiesībām atbrīvot FIS no statistikas pārskatu sniegšanas prasību izpildes, kas varētu radīt salīdzinājumā ar statistikas ieguvumiem nepamatoti augstas izmaksas.

| (7) | Lai gan regulas, ko ECB pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu (turpmāk – “ECBS Statūti”) 34.1. pantu, nepiešķir tiesības vai nenosaka pienākumus dalībvalstīm, kuru valūta nav euro (turpmāk – “ārpus euro zonas esošās dalībvalstis”), ECBS Statūtu 5. pants attiecas gan uz euro zonas dalībvalstīm, gan uz ārpus euro zonas esošajām dalībvalstīm. Regulas (EK) Nr. 2533/98 17. apsvērumā ietverta atsauce uz to, ka ECBS Statūtu 5. pants kopā ar Līguma par Eiropas Savienību 4. panta 3. punktu paredz pienākumu nacionālajā līmenī izstrādāt un ieviest visus pasākumus, ko ārpus euro zonas esošās dalībvalstis uzskata par nepieciešamiem, lai vāktu statistisko informāciju, kas vajadzīga, lai izpildītu ECB statistikas pārskatu sniegšanas prasības un statistikas jomā laikus sagatavotos šo valstu kļūšanai par euro zonas dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(7)

Lai gan regulas, ko ECB pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu (turpmāk – “ECBS Statūti”) 34.1. pantu, nepiešķir tiesības vai nenosaka pienākumus dalībvalstīm, kuru valūta nav euro (turpmāk – “ārpus euro zonas esošās dalībvalstis”), ECBS Statūtu 5. pants attiecas gan uz euro zonas dalībvalstīm, gan uz ārpus euro zonas esošajām dalībvalstīm. Regulas (EK) Nr. 2533/98 17. apsvērumā ietverta atsauce uz to, ka ECBS Statūtu 5. pants kopā ar Līguma par Eiropas Savienību 4. panta 3. punktu paredz pienākumu nacionālajā līmenī izstrādāt un ieviest visus pasākumus, ko ārpus euro zonas esošās dalībvalstis uzskata par nepieciešamiem, lai vāktu statistisko informāciju, kas vajadzīga, lai izpildītu ECB statistikas pārskatu sniegšanas prasības un statistikas jomā laikus sagatavotos šo valstu kļūšanai par euro zonas dalībvalstīm.

| (8) | Jāpiemēro Regulas (EK) Nr. 2533/98 8. pantā noteiktie konfidenciālas statistiskās informācijas aizsardzības un izmantošanas standarti. |
| --- | --- |

(8)

Jāpiemēro Regulas (EK) Nr. 2533/98 8. pantā noteiktie konfidenciālas statistiskās informācijas aizsardzības un izmantošanas standarti.

| (9) | Regulas (EK) Nr. 2533/98 7. panta 1. punkts nosaka, ka ECB ir tiesības noteikt sankcijas pārskatu sniedzējiem, kas nepilda ECB regulās vai lēmumos noteiktās statistikas pārskatu sniegšanas prasības, |
| --- | --- |

(9)

Regulas (EK) Nr. 2533/98 7. panta 1. punkts nosaka, ka ECB ir tiesības noteikt sankcijas pārskatu sniedzējiem, kas nepilda ECB regulās vai lēmumos noteiktās statistikas pārskatu sniegšanas prasības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Definīcijas

Šajā regulā:

| 1) | “FIS” ir uzņēmums, kas saskaņā ar nacionālajiem vai Savienības tiesību aktiem izveidots atbilstoši:






  i) | līgumtiesībām – kā pārvaldītājsabiedrību pārvaldīts kopfonds; |
| --- | --- | --- |

1)

“FIS” ir uzņēmums, kas saskaņā ar nacionālajiem vai Savienības tiesību aktiem izveidots atbilstoši:

i)

līgumtiesībām – kā pārvaldītājsabiedrību pārvaldīts kopfonds;

| ii) | trasta tiesībām; |
| --- | --- |

ii)

trasta tiesībām;

| iii) | komercsabiedrību tiesībām – kā akciju sabiedrība vai sabiedrība ar ierobežotu atbildību; |
| --- | --- |

iii)

komercsabiedrību tiesībām – kā akciju sabiedrība vai sabiedrība ar ierobežotu atbildību;

| iv) | vai kā jebkurš cits līdzīgs mehānisms, |
| --- | --- |

iv)

vai kā jebkurš cits līdzīgs mehānisms,

un kura pamatdarbība atbilst šādiem diviem kritērijiem:

| a) | tas gatavojas veikt vai veic vienu vai vairākus vērtspapīrošanas darījumus, un tā struktūra paredzēta, lai izolētu uzņēmuma maksājumu saistības no darījuma iniciatora vai apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības maksājumu saistībām; un |
| --- | --- |

a)

tas gatavojas veikt vai veic vienu vai vairākus vērtspapīrošanas darījumus, un tā struktūra paredzēta, lai izolētu uzņēmuma maksājumu saistības no darījuma iniciatora vai apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības maksājumu saistībām; un

| b) | tas emitē vai gatavojas emitēt parāda vērtspapīrus, citus parāda instrumentus, vērtspapīrošanas fondu daļas un/vai atvasinātos finanšu instrumentus (tālāk tekstā – “finanšu instrumenti”), kā arī tam juridiski vai ekonomiski pieder vai var piederēt aktīvi, kas ir pamatā tādu finanšu instrumentu emisijai, kuri tiek pārdoti publiskajā apgrozībā vai pārdoti, izmantojot privāto izvietojumu. |
| --- | --- |

b)

tas emitē vai gatavojas emitēt parāda vērtspapīrus, citus parāda instrumentus, vērtspapīrošanas fondu daļas un/vai atvasinātos finanšu instrumentus (tālāk tekstā – “finanšu instrumenti”), kā arī tam juridiski vai ekonomiski pieder vai var piederēt aktīvi, kas ir pamatā tādu finanšu instrumentu emisijai, kuri tiek pārdoti publiskajā apgrozībā vai pārdoti, izmantojot privāto izvietojumu.

Šajā definīcijā netiek iekļautas:

| a) | Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) 1. pantā definētās monetārās finanšu iestādes (MFI); |
| --- | --- |

a)

Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) 1. pantā definētās monetārās finanšu iestādes (MFI);

| b) | Eiropas Centrālās bankas 2013. gada 18. oktobra Regulas (ES) Nr. 1073/2013 par ieguldījumu fondu aktīvu un pasīvu statistiku (ECB/2013/38) (5) 1. pantā definētie ieguldījumu fondi (IF); |
| --- | --- |

b)

Eiropas Centrālās bankas 2013. gada 18. oktobra Regulas (ES) Nr. 1073/2013 par ieguldījumu fondu aktīvu un pasīvu statistiku (ECB/2013/38) (5) 1. pantā definētie ieguldījumu fondi (IF);

| c) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Direktīvas 2009/138/EK par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) (6) 13. pantā definētās apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrības; |
| --- | --- |

c)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Direktīvas 2009/138/EK par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) (6) 13. pantā definētās apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrības;

| d) | alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieki, kuri pārvalda un/vai pārdod alternatīvo ieguldījumu fondus, kā tie definēti 4. panta 1. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 8. jūnija Direktīvā 2011/61/ES par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem (7), un uz kuriem Direktīva 2011/61/ES attiecas saskaņā ar tās 2. pantu; |
| --- | --- |

d)

alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieki, kuri pārvalda un/vai pārdod alternatīvo ieguldījumu fondus, kā tie definēti 4. panta 1. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 8. jūnija Direktīvā 2011/61/ES par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem (7), un uz kuriem Direktīva 2011/61/ES attiecas saskaņā ar tās 2. pantu;

| 2) | “vērtspapīrošana” ir darījums vai shēma, kuros no iniciatora vai apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības nošķirta struktūra, kas izveidota vai tiek izmantota, lai īstenotu darījumu vai shēmu, ieguldītājiem emitē finansēšanas instrumentus un tiek veikta kāda no šīm darbībām:






  a) | aktīvs vai aktīvu kopums, vai to daļa tiek nodoti no iniciatora nošķirtai struktūrai, kas izveidota vai tiek izmantota, lai īstenotu darījumu vai shēmu, nododot iniciatora formāli nostiprinātas īpašumtiesības uz šiem aktīviem vai patiesā labuma gūšanas iespējas vai arī izmantojot pakārtotu līdzdalību; |
| --- | --- | --- |

2)

“vērtspapīrošana” ir darījums vai shēma, kuros no iniciatora vai apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības nošķirta struktūra, kas izveidota vai tiek izmantota, lai īstenotu darījumu vai shēmu, ieguldītājiem emitē finansēšanas instrumentus un tiek veikta kāda no šīm darbībām:

a)

aktīvs vai aktīvu kopums, vai to daļa tiek nodoti no iniciatora nošķirtai struktūrai, kas izveidota vai tiek izmantota, lai īstenotu darījumu vai shēmu, nododot iniciatora formāli nostiprinātas īpašumtiesības uz šiem aktīviem vai patiesā labuma gūšanas iespējas vai arī izmantojot pakārtotu līdzdalību;

| b) | aktīva vai aktīvu kopuma, vai to daļas kredītrisks, izmantojot kredīta atvasinātos finanšu instrumentus, garantijas vai jebkādu līdzīgu mehānismu, tiek nodots ieguldītājiem finansēšanas instrumentos, kurus emitējusi no iniciatora nošķirta struktūrai, kas izveidota vai tiek izmantota, lai īstenotu darījumu vai shēmu; |
| --- | --- |

b)

aktīva vai aktīvu kopuma, vai to daļas kredītrisks, izmantojot kredīta atvasinātos finanšu instrumentus, garantijas vai jebkādu līdzīgu mehānismu, tiek nodots ieguldītājiem finansēšanas instrumentos, kurus emitējusi no iniciatora nošķirta struktūrai, kas izveidota vai tiek izmantota, lai īstenotu darījumu vai shēmu;

| c) | apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība nodod apdrošināšanas riskus nošķirtai struktūrai, kas izveidota vai tiek izmantota, lai īstenotu darījumu vai shēmu, kuras ietvaros šī struktūra pilnā apjomā nodrošina līdzekļus, lai segtu uzņemto riskus, emitējot finansēšanas instrumentus, un ieguldītāju šādos finansēšanas instrumentos tiesības uz atmaksu ir pakārtotas šīs struktūras pārapdrošināšanas saistībām. |
| --- | --- |

c)

apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrība nodod apdrošināšanas riskus nošķirtai struktūrai, kas izveidota vai tiek izmantota, lai īstenotu darījumu vai shēmu, kuras ietvaros šī struktūra pilnā apjomā nodrošina līdzekļus, lai segtu uzņemto riskus, emitējot finansēšanas instrumentus, un ieguldītāju šādos finansēšanas instrumentos tiesības uz atmaksu ir pakārtotas šīs struktūras pārapdrošināšanas saistībām.

Ja šādi finansēšanas instrumenti tiek emitēti, tie netiek uzskatīti par iniciatora (vai attiecīgi apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas sabiedrības) maksājuma saistībām;

| 3) | “iniciators” ir aktīvu vai aktīvu kopuma un/vai aktīva vai aktīvu kopuma kredītriska nodevējs vērtspapīrošanas struktūrai; |
| --- | --- |

3)

“iniciators” ir aktīvu vai aktīvu kopuma un/vai aktīva vai aktīvu kopuma kredītriska nodevējs vērtspapīrošanas struktūrai;

| 4) | “pārskatu sniedzējs” ir pārskatu sniedzējs, kas definēts Regulas (EK) Nr. 2533/98 1. pantā; |
| --- | --- |

4)

“pārskatu sniedzējs” ir pārskatu sniedzējs, kas definēts Regulas (EK) Nr. 2533/98 1. pantā;

| 5) | “rezidents” ir rezidents, kas definēts Regulas (EK) Nr. 2533/98 1. pantā. Šajā regulā, ja struktūrai nav nekādas vērā ņemamas fiziskās klātbūtnes, tās rezidenci nosaka pēc ekonomiskās teritorijas, saskaņā ar kuras tiesību aktiem struktūra nodibināta. Ja struktūra nav reģistrēta, kā kritēriju izmanto juridisko domicilu, t. i., valsti, kuras tiesību sistēma regulē šīs struktūras izveidi un turpmāko pastāvēšanu; |
| --- | --- |

5)

“rezidents” ir rezidents, kas definēts Regulas (EK) Nr. 2533/98 1. pantā. Šajā regulā, ja struktūrai nav nekādas vērā ņemamas fiziskās klātbūtnes, tās rezidenci nosaka pēc ekonomiskās teritorijas, saskaņā ar kuras tiesību aktiem struktūra nodibināta. Ja struktūra nav reģistrēta, kā kritēriju izmanto juridisko domicilu, t. i., valsti, kuras tiesību sistēma regulē šīs struktūras izveidi un turpmāko pastāvēšanu;

| 6) | “attiecīgā NCB” ir tās euro zonas dalībvalsts NCB, kuras rezidente ir attiecīgā FIS; |
| --- | --- |

6)

“attiecīgā NCB” ir tās euro zonas dalībvalsts NCB, kuras rezidente ir attiecīgā FIS;

| 7) | “darbības uzsākšana” ir jebkura darbība, t. sk. sagatavošanās pasākumi, kas saistīta ar vērtspapīrošanu un kas nav tikai tādas struktūras nodibināšana, kura tuvāko sešu mēnešu laikā vērtspapīrošanas darbības neveiks. Jebkura FIS darbība, kas veikta pēc tam, kad ir skaidrs, ka tiks veikta vērtspapīrošana, ir darbības uzsākšana. |
| --- | --- |

7)

“darbības uzsākšana” ir jebkura darbība, t. sk. sagatavošanās pasākumi, kas saistīta ar vērtspapīrošanu un kas nav tikai tādas struktūras nodibināšana, kura tuvāko sešu mēnešu laikā vērtspapīrošanas darbības neveiks. Jebkura FIS darbība, kas veikta pēc tam, kad ir skaidrs, ka tiks veikta vērtspapīrošana, ir darbības uzsākšana.

2. pants

Pārskatu sniedzēji

1.   Atsauces pārskatu sniedzējas ir FIS, kas ir euro zonas dalībvalstu rezidentes. Uz atsauces pārskatu sniedzējiem attiecas 3. panta 2. punktā noteiktie pienākumi.

2.   Faktiskie pārskatu sniedzēji ir atsauces pārskatu sniedzēji, izņemot tās FIS, kuras saskaņā ar 5. panta 1. punkta c) apakšpunktu ir pilnīgi atbrīvotas no statistikas pārskatu sniegšanas prasību izpildes. Uz faktiskajiem pārskatu sniedzējiem attiecas 4. pantā noteiktās pārskatu sniegšanas prasības, ievērojot 5. pantā noteiktos atbrīvojumus. FIS, kurām jāsniedz to gada finanšu pārskats saskaņā ar 5. panta 3. punktu vai uz kurām attiecas ad hoc pārskatu sniegšanas pienākumi saskaņā ar 5. panta 5. punktu, arī ir faktiskie pārskatu sniedzēji.

3.   Ja FIS saskaņā ar tās nacionālajiem tiesību aktiem nav juridiskā persona, par šajā regulā noteiktajiem pārskatu sniedzējiem tiks uzskatītas personas, kas juridiski pilnvarotas pārstāvēt FIS, vai formālas pārstāvības neesamības gadījumā – personas, kas atbilstoši piemērojamiem nacionālajiem tiesību aktiem atbild par FIS darbībām.

3. pants

FIS saraksts statistikas vajadzībām

1.   ECB Valde, ievērojot šīs regulas noteikumus, izveido un uztur statistikas vajadzībām to FIS sarakstu, kuras ir atsauces pārskatu sniedzēji. FIS iesniedz NCB datus, ko NCB prasa saskaņā ar 2007. gada 1. augusta Pamatnostādni ECB/2007/9 par monetāro, finanšu iestāžu un tirgu statistiku (8). NCB un ECB šo sarakstu un tā atjauninājumus atbilstošā veidā dara pieejamus, t. sk. ar elektroniskiem līdzekļiem, izmantojot internetu vai pēc attiecīgo pārskatu sniedzēju pieprasījuma – papīra dokumenta veidā.

2.   FIS par savu pastāvēšanu informē attiecīgo NCB vienas nedēļas laikā no dienas, kad tā sākusi darbību, neatkarīgi no tā, vai tā gaida vai negaida, ka uz to attieksies jebkuras statistikas pārskatu sniegšanas prasības saskaņā ar šo regulu.

3.   Ja 1. punktā minētā saraksta jaunākais pieejamais elektroniskais variants nav pareizs, ECB nepiemēro sankcijas pret pārskatu sniedzēju, kas nav pienācīgi izpildījis statistikas pārskatu sniegšanas prasības, ja izpildīta 2. punktā paredzētā prasība un ja pārskatu sniedzējs labticīgi paļāvies uz nepareizo sarakstu.

4. pants

Statistikas ceturkšņa pārskatu sniegšanas prasības un pārskatu sniegšanas noteikumi

1.   Faktiskie pārskatu sniedzēji saskaņā ar I un II pielikumu katru ceturksni attiecīgajai NCB sniedz datus par FIS aktīvu un pasīvu atlikumiem, finanšu darījumiem un pilnīgu vai daļēju norakstīšanu.

2.   NCB 1. punktā minēto statistisko informāciju par FIS emitētajiem un turētajiem vērtspapīriem, kas nepieciešama, lai izpildītu statistikas pārskatu sniegšanas prasības, var vākt individuālu vērtspapīru līmenī, ciktāl 1. punktā minētos datus var iegūt saskaņā ar III pielikumā norādītajiem obligātajiem statistikas standartiem. Neierobežojot 6. pantā izklāstītās savlaicīguma prasības, NCB var pieprasīt sniegt datus par finanšu darījumiem ar FIS turētiem parāda vērtspapīriem individuālu vērtspapīru līmenī saskaņā ar vienu no Eiropas Centrālās bankas Regulas (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) (9) I pielikuma I daļas 2. iedaļā minētajām pieejām.

3.   Neierobežojot II pielikumā noteiktos pārskatu sniegšanas noteikumus, par visiem FIS aktīviem un pasīviem datus saskaņā ar šo regulu sniedz atbilstoši pārskatu sniegšanas noteikumiem, kas noteikti attiecīgajos nacionālajos tiesību aktos, kuri transponē Padomes 1986. gada 8. decembra Direktīvu 86/635/EEK par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (10). Uz FIS, kuras neietilpst Direktīvas 86/635/EEK transponējošo tiesību aktu piemērošanas jomā, attiecas grāmatvedības noteikumi attiecīgajos nacionālajos tiesību aktos, kas transponē Padomes 1978. gada 25. jūlija Ceturto direktīvu 78/660/EEK, kas pamatojas uz Līguma 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu un attiecas uz noteiktu veidu sabiedrību gada pārskatiem (11). Uz FIS, kurām nepiemēro nevienu no nacionālajiem tiesību aktiem, kas transponē šīs direktīvas, attiecas citi attiecīgie nacionālie vai starptautiskie grāmatvedības standarti vai prakse.

4.   Ja 3. punkts prasa sniegt datus par instrumentiem, novērtējot pēc tirgus cenas, NCB var atbrīvot FIS no šo instrumentu datu sniegšanas, novērtējot pēc tirgus cenas, ja FIS radītās izmaksas būtu nepamatoti augstas. Šādā gadījumā FIS piemēro novērtējumu, kuru izmanto pārskatu ieguldītājiem sagatavošanai.

5.   Ja saskaņā ar nacionālā tirgus praksi pieejamie dati attiecas uz jebkuru ceturkšņa dienu, NCB var pārskatu sniedzējiem atļaut sniegt šos ceturkšņa datus, ja vien dati ir salīdzināmi un tiek ņemti vērā nozīmīgi darījumi, kas notiek laikā starp konkrēto dienu un ceturkšņa beigām.

6.   Šā panta 1. punktā minēto datu par finanšu darījumiem vietā pārskatu sniedzējs pēc vienošanās ar attiecīgo NCB var sniegt datus par pārvērtēšanas korekcijām un citām apjoma pārmaiņām, no kurām NCB var iegūt informāciju par finanšu darījumiem.

7.   Šīā panta 1. punktā minētās pilnīgas vai daļējas norakstīšanas vietā pārskatu sniedzējs pēc vienošanās ar attiecīgo NCB var sniegt citu informāciju, kas NCB ļauj iegūt prasītos datus par pilnīgu vai daļēju norakstīšanu.

5. pants

Atbrīvojumi

1.   NCB var piešķirt šādus atbrīvojumus no 4. pantā izklāstītajām pārskatu sniegšanas prasībām:

| a) | attiecībā uz kredītiem, kuru iniciators ir euro zonas MFI un kuri iedalīti pēc termiņa, sektora un debitora rezidences vietas, ja MFI turpina apkalpot vērtspapīrotos kredītus Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) izpratnē, NCB var piešķirt FIS atbrīvojumu no datu sniegšanas par šiem kredītiem. Šo datu sniegšana paredzēta Regulā (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33); |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz kredītiem, kuru iniciators ir euro zonas MFI un kuri iedalīti pēc termiņa, sektora un debitora rezidences vietas, ja MFI turpina apkalpot vērtspapīrotos kredītus Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) izpratnē, NCB var piešķirt FIS atbrīvojumu no datu sniegšanas par šiem kredītiem. Šo datu sniegšana paredzēta Regulā (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33);

| b) | NCB var atbrīvot FIS no visām I pielikumā izklāstītajām pārskatu sniegšanas prasībām, izņemot no pienākuma katru ceturksni sniegt ceturkšņa beigu atlikumu datus par kopējiem aktīviem, ar nosacījumu, ka FIS, kas sniedz savu ieguldījumu ceturkšņa kopējos aktīvos/pasīvos, veido vismaz 95 % no kopējiem FIS aktīviem atlikumu ziņā katrā iesaistītajā dalībvalstī. NCB pārbauda šā nosacījuma izpildi pietiekamu laiku iepriekš, lai varētu piešķirt vai vajadzības gadījumā atsaukt atbrīvojumu, tam stājoties spēkā katra gada sākumā; |
| --- | --- |

b)

NCB var atbrīvot FIS no visām I pielikumā izklāstītajām pārskatu sniegšanas prasībām, izņemot no pienākuma katru ceturksni sniegt ceturkšņa beigu atlikumu datus par kopējiem aktīviem, ar nosacījumu, ka FIS, kas sniedz savu ieguldījumu ceturkšņa kopējos aktīvos/pasīvos, veido vismaz 95 % no kopējiem FIS aktīviem atlikumu ziņā katrā iesaistītajā dalībvalstī. NCB pārbauda šā nosacījuma izpildi pietiekamu laiku iepriekš, lai varētu piešķirt vai vajadzības gadījumā atsaukt atbrīvojumu, tam stājoties spēkā katra gada sākumā;

| c) | ciktāl 4. pantā minētos datus, ievērojot III pielikumā norādītos obligātos statistikas standartus, var iegūt no citiem statistikas, publiski pieejamiem vai uzraudzības datu avotiem, neierobežojot a) un b) apakšpunktu, NCB pēc apspriešanās ar ECB var pilnībā vai daļēji atbrīvot pārskatu sniedzējus no I pielikumā izklāstītajām statistikas pārskatu sniegšanas prasībām. |
| --- | --- |

c)

ciktāl 4. pantā minētos datus, ievērojot III pielikumā norādītos obligātos statistikas standartus, var iegūt no citiem statistikas, publiski pieejamiem vai uzraudzības datu avotiem, neierobežojot a) un b) apakšpunktu, NCB pēc apspriešanās ar ECB var pilnībā vai daļēji atbrīvot pārskatu sniedzējus no I pielikumā izklāstītajām statistikas pārskatu sniegšanas prasībām.

2.   FIS ar attiecīgās NCB iepriekšēju piekrišanu var izvēlēties neizmantot 1. punktā minētos atbrīvojumus un pilnībā pildīt 4. pantā norādītās statistikas pārskatu sniegšanas prasības.

3.   FIS, kam piešķirts atbrīvojums 1. punkta c) apakšpunkta izpratnē, attiecīgajai NCB ziņo to gada finanšu pārskatus, ja tie nav pieejami publiski, sešu mēnešu laikā pēc atsauces perioda beigām vai pēc iespējas ātrāk pēc tam, kā arī saskaņā ar FIS rezidences vietā piemērojamo nacionālo praksi. Attiecīgā NCB par to paziņo tām FIS, uz kurām attiecas šī pārskatu sniegšanas prasība.

4.   Attiecīgā NCB atceļ 1. punkta c) apakšpunktā noteikto atbrīvojumu, ja attiecīgajai NCB neatkarīgi no iesaistītās FIS vainas pakāpes trīs secīgu pārskatu sniegšanas periodu laikā nav laikus darīti pieejami dati, kuru statistiskais standarts ir salīdzināms ar šajā regulā noteikto. FIS sāk sniegt 4. pantā minētos datus ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc dienas, kurā attiecīgā NCB pārskatu sniedzējiem darījusi zināmu, ka atbrīvojums ir atcelts.

5.   Neierobežojot 3. punktu, lai ievērotu šajā regulā izklāstītās prasības, NCB var noteikt FIS, kam saskaņā ar 1. punkta c) apakšpunktu piešķirts atbrīvojums, ad hoc statistikas pārskatu sniegšanas prasības. FIS ad hoc prasīto informāciju sniedz 15 dienu laikā pēc attiecīgās NCB pieprasījuma izteikšanas.

6. pants

Savlaicīgums

NCB iesniedz ECB datus par ceturkšņa kopsavilkuma aktīviem un pasīviem, aptverot rezidentu FIS pozīcijas, līdz darba laika beigām 28. darbdienā pēc tā ceturkšņa beigām, uz kuru attiecas šie dati. NCB nosaka termiņu datu saņemšanai no pārskatu sniedzējiem.

7. pants

Obligātie standarti un nacionālais pārskatu sniegšanas regulējums

1.   Pārskatu sniedzēji pilda statistikas pārskatu sniegšanas prasības, kas uz tiem attiecas saskaņā ar III pielikumā noteiktajiem obligātajiem datu nosūtīšanas, precizitātes, konceptuālās atbilstības un labojumu standartiem.

2.   Pārskatu sniegšanas prasības, kuras jāievēro faktiskajiem pārskatu sniedzējiem, NCB definē un īsteno saskaņā ar nacionālajām prasībām. NCB nodrošina, ka šī pārskatu sniegšanas kārtība nodrošina prasīto statistisko informāciju un ļauj pareizi pārbaudīt III pielikumā izklāstīto obligāto datu nosūtīšanas, precizitātes, konceptuālās atbilstības un labojumu standartu ievērošanu.

8. pants

Pārbaude un piespiedu vākšana

NCB realizē tiesības pārbaudīt vai vākt piespiedu kārtā informāciju, kas pārskatu sniedzējiem jāsniedz saskaņā ar šo regulu, neierobežojot ECB tiesības pašai īstenot šādas tiesības. Šīs tiesības NCB jo īpaši īsteno, ja faktiskie pārskatu sniedzēji neievēro šīs regulas III pielikumā noteiktos datu nosūtīšanas, precizitātes, konceptuālās atbilstības un labojumu obligātos standartus.

9. pants

Pirmā pārskatu sniegšana

1.   Pirmā pārskatu sniegšana par ceturkšņa datiem sākas 2014. gada 4. ceturksnī.

2.   FIS, kas darbību uzsāk pēc 2014. gada 31. decembra, pārskatu sniegšanu veicot pirmo reizi, sniedz ceturkšņa datus par laiku kopš vērtspapīrošanas darbības sākuma.

3.   FIS, kas darbību uzsāk pirms euro ieviešanas dalībvalstī (pēc 2014. gada 31. decembra), pārskatu sniegšanu veicot pirmo reizi, sniedz ceturkšņa datus, sākot ar atsauces laika posmu, kurā dalībvalsts ieviesa euro. Par atsauces laika posmu, kurā dalībvalsts ieviesa euro, FIS sniedz datus tikai par atlikumiem

10. pants

Atcelšana

1.   Regula (EK) Nr. 24/2009 (ECB/2008/30) tiek atcelta no 2015. gada 1. janvāra.

2.   Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu.

11. pants

Nobeiguma noteikums

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2015. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.

Frankfurtē pie Mainas, 2013. gada 18. oktobrī

ECB Padomes vārdā

ECB priekšsēdētājs

Mario DRAGHI

---

(1)  OV L 318, 27.11.1998., 8. lpp.

1

(2)  OV L 15, 20.1.2009., 1. lpp.

2

(3)  OV L 174, 26.6.2013., 1. lpp.

3

(4)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 1. lpp.

4

Oficiālā Vēstneša

(5)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 73. lpp.

5

Oficiālā Vēstneša

(6)  OV L 335, 17.12.2009., 1. lpp.

6

(7)  OV L 174, 1.7.2011., 1. lpp.

7

(8)  OV L 341, 27.12.2007., 1. lpp.

8

(9)  OV L 305, 1.11.2012., 6. lpp.

9

(10)  OV L 372, 31.12.1986., 1. lpp.

10

(11)  OV L 222, 14.8.1978., 11. lpp.

11

---

I PIELIKUMS

STATISTIKAS PĀRSKATU SNIEGŠANAS PRASĪBAS

Image

Image

---

II PIELIKUMS

DEFINĪCIJAS

1.   DAĻA

Instrumentu kategoriju definīcijas

| 1. | Šī tabula sniedz instrumentu kategoriju detalizētu standarta aprakstu, ko nacionālās centrālās bankas (NCB) saskaņā ar šo regulu transponē nacionālajās kategorijās. Šī tabula nav individuālu finanšu instrumentu saraksts, un apraksti nav visaptveroši. Definīcijas atbilst Eiropas Nacionālo un reģionālo kontu sistēmas Eiropas Savienībā (turpmāk – “EKS 2010”) definīcijām, kas izklāstītas Regulā (ES) Nr. 549/2013. |
| --- | --- |

1.

Šī tabula sniedz instrumentu kategoriju detalizētu standarta aprakstu, ko nacionālās centrālās bankas (NCB) saskaņā ar šo regulu transponē nacionālajās kategorijās. Šī tabula nav individuālu finanšu instrumentu saraksts, un apraksti nav visaptveroši. Definīcijas atbilst Eiropas Nacionālo un reģionālo kontu sistēmas Eiropas Savienībā (turpmāk – “EKS 2010”) definīcijām, kas izklāstītas Regulā (ES) Nr. 549/2013.

| 2. | Dažām instrumentu kategorijām nepieciešams dalījums atbilstoši termiņam. Sākotnējais termiņš, t. i., termiņš emisijas brīdī, ir fiksēts finanšu instrumenta spēkā esamības laiks, pirms kura beigām šo instrumentu nevar dzēst, piem., parāda vērtspapīriem, vai pirms kura to var dzēst, tikai piemērojot soda naudu, piem., dažiem noguldījumiem. |
| --- | --- |

2.

Dažām instrumentu kategorijām nepieciešams dalījums atbilstoši termiņam. Sākotnējais termiņš, t. i., termiņš emisijas brīdī, ir fiksēts finanšu instrumenta spēkā esamības laiks, pirms kura beigām šo instrumentu nevar dzēst, piem., parāda vērtspapīriem, vai pirms kura to var dzēst, tikai piemērojot soda naudu, piem., dažiem noguldījumiem.

| 3. | Finanšu prasījumus iespējams iedalīt atbilstoši tam, vai tie ir vai nav apgrozāmi. Prasījums ir apgrozāms, ja tā īpašumtiesības iespējams nekavējoties nodot no vienas struktūras citai, veicot fizisku piegādi vai ar indosamentu, vai veicot ieskaitu (atvasināto finanšu instrumentu gadījumā). Lai gan iespējams tirgot jebkuru finanšu instrumentu, tieši apgrozāmie instrumenti ir paredzēti to tirdzniecībai organizētā tirgū vai ārpusbiržas tirgū, lai gan faktiska tirdzniecība nav nepieciešams nosacījums, lai instrumentu uzskatītu par apgrozāmu. |
| --- | --- |

3.

Finanšu prasījumus iespējams iedalīt atbilstoši tam, vai tie ir vai nav apgrozāmi. Prasījums ir apgrozāms, ja tā īpašumtiesības iespējams nekavējoties nodot no vienas struktūras citai, veicot fizisku piegādi vai ar indosamentu, vai veicot ieskaitu (atvasināto finanšu instrumentu gadījumā). Lai gan iespējams tirgot jebkuru finanšu instrumentu, tieši apgrozāmie instrumenti ir paredzēti to tirdzniecībai organizētā tirgū vai ārpusbiržas tirgū, lai gan faktiska tirdzniecība nav nepieciešams nosacījums, lai instrumentu uzskatītu par apgrozāmu.

| 4. | Visus datus par finanšu aktīviem un pasīviem sniedz pēc bruto principa, t. i., datus par finanšu aktīviem nesniedz, atskaitot finanšu pasīvus.

  A   tabula


  FIS aktīvu un pasīvu instrumentu kategoriju definīcijas

  AKTĪVU KATEGORIJAS






  Kategorija | Galveno pazīmju apraksts |
| --- | --- | --- |
| 1. | Noguldījumi un prasījumi no kredītiem |

4.

Visus datus par finanšu aktīviem un pasīviem sniedz pēc bruto principa, t. i., datus par finanšu aktīviem nesniedz, atskaitot finanšu pasīvus.

A   tabula

FIS aktīvu un pasīvu instrumentu kategoriju definīcijas

AKTĪVU KATEGORIJAS

Kategorija

Galveno pazīmju apraksts

1.

Noguldījumi un prasījumi no kredītiem

Pārskatu sniegšanas shēmas vajadzībām šajā postenī iekļauj naudas līdzekļus, ko FIS aizdevušas aizņēmējiem un kuriem ir dokumentārs apliecinājums neapgrozāmu dokumentu veidā vai kuriem nav dokumentāra apliecinājuma.

Tiek iekļauti šādi posteņi:

| — | FIS noguldījumi, piemēram, noguldījumi uz nakti, noguldījumi ar noteikto termiņu un noguldījumi ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu, |
| --- | --- |

—

FIS noguldījumi, piemēram, noguldījumi uz nakti, noguldījumi ar noteikto termiņu un noguldījumi ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu,

| — | FIS piešķirtie kredīti, |
| --- | --- |

—

FIS piešķirtie kredīti,

| — | prasījumi no reverse repo darījumiem pret nodrošinājumu skaidrā naudā: atbilstošais postenis skaidrajai naudai, kas samaksāta apmaiņā pret vērtspapīriem, ko par attiecīgu cenu nopirkušas FIS, stingri apņemoties pārdot tos pašus vai līdzīgus vērtspapīrus par fiksētu cenu konkrētā dienā nākotnē, |
| --- | --- |

—

prasījumi no reverse repo darījumiem pret nodrošinājumu skaidrā naudā: atbilstošais postenis skaidrajai naudai, kas samaksāta apmaiņā pret vērtspapīriem, ko par attiecīgu cenu nopirkušas FIS, stingri apņemoties pārdot tos pašus vai līdzīgus vērtspapīrus par fiksētu cenu konkrētā dienā nākotnē,

| — | prasījumi no vērtspapīru aizņēmumiem pret nodrošinājumu skaidrā naudā: atbilstošais postenis skaidrajai naudai, kas samaksāta apmaiņā pret FIS aizņemtajiem vērtspapīriem. |
| --- | --- |

—

prasījumi no vērtspapīru aizņēmumiem pret nodrošinājumu skaidrā naudā: atbilstošais postenis skaidrajai naudai, kas samaksāta apmaiņā pret FIS aizņemtajiem vērtspapīriem.

Šīs regulas vajadzībām šis postenis ietver arī euro un ārvalstu valūtu apgrozībā esošo banknošu un monētu turējumus, kurus parasti izmanto maksājumu veikšanai.

| 2. | Vērtspapīroti kredīti |
| --- | --- |

2.

Vērtspapīroti kredīti

Pārskatu sniegšanas shēmas vajadzībām šajā postenī iekļauj kredītus, ko FIS iegādājusies no iniciatora. Kredīti ir finanšu aktīvi, kas rodas, kreditoram aizdodot līdzekļus debitoram, un kas nav apliecināti ar dokumentiem vai ir apliecināti ar neapgrozāmiem dokumentiem.

Šeit tāpat tiek iekļauti:

| — | trešām personām piešķirti finanšu līzingi: finanšu līzings ir līgums, ar ko ilglietojuma preces juridiskais īpašnieks (turpmāk – “līzinga devējs”) no aktīvu īpašumtiesībām izrietošos riskus un guvumus nodod trešai personai (turpmāk – “līzinga ņēmējs”). Statistikas vajadzībām finanšu līzings tiek uzskatīts par līzinga devēja kredītu līzinga ņēmējam, dodot līzinga ņēmējam iespēju iegādāties ilglietojuma preci. Iniciatora, kas rīkojas kā līzinga devējs, piešķirtie finanšu līzingi tiek grāmatoti aktīvu postenī “vērtspapīroti kredīti”. Šādi iznomātus aktīvus grāmato līzinga ņēmēja, nevis līzinga devēja bilancē, |
| --- | --- |

—

trešām personām piešķirti finanšu līzingi: finanšu līzings ir līgums, ar ko ilglietojuma preces juridiskais īpašnieks (turpmāk – “līzinga devējs”) no aktīvu īpašumtiesībām izrietošos riskus un guvumus nodod trešai personai (turpmāk – “līzinga ņēmējs”). Statistikas vajadzībām finanšu līzings tiek uzskatīts par līzinga devēja kredītu līzinga ņēmējam, dodot līzinga ņēmējam iespēju iegādāties ilglietojuma preci. Iniciatora, kas rīkojas kā līzinga devējs, piešķirtie finanšu līzingi tiek grāmatoti aktīvu postenī “vērtspapīroti kredīti”. Šādi iznomātus aktīvus grāmato līzinga ņēmēja, nevis līzinga devēja bilancē,

| — | sliktie kredīti, kas vēl nav atmaksāti vai norakstīti: par sliktajiem kredītiem uzskata kredītus, kuru atmaksas termiņš ir pagājis vai kuriem konstatēts cits vērtības samazinājums, |
| --- | --- |

—

sliktie kredīti, kas vēl nav atmaksāti vai norakstīti: par sliktajiem kredītiem uzskata kredītus, kuru atmaksas termiņš ir pagājis vai kuriem konstatēts cits vērtības samazinājums,

| — | neapgrozāmu vērtspapīru turējumi: parāda vērtspapīru turējumi, kas nav apgrozāmi un ko nevar tirgot otrreizējā tirgū, |
| --- | --- |

—

neapgrozāmu vērtspapīru turējumi: parāda vērtspapīru turējumi, kas nav apgrozāmi un ko nevar tirgot otrreizējā tirgū,

| — | tirgojami kredīti: kredīti, kas faktiski kļuvuši apgrozāmi, tiek klasificēti aktīvu postenī “vērtspapīroti kredīti”, ja nav pierādījumu to tirdzniecībai otrreizējā tirgū. Pretējā gadījumā tos klasificē kā “parāda vērtspapīrus”, |
| --- | --- |

—

tirgojami kredīti: kredīti, kas faktiski kļuvuši apgrozāmi, tiek klasificēti aktīvu postenī “vērtspapīroti kredīti”, ja nav pierādījumu to tirdzniecībai otrreizējā tirgū. Pretējā gadījumā tos klasificē kā “parāda vērtspapīrus”,

| — | pakārtotie parādi noguldījumu vai kredītu veidā: pakārtotie parāda instrumenti nodrošina pakārtotus prasījumus pret emitentiestādi, kurus var īstenot tikai pēc tam, kad apmierināti visi augstāka statusa prasījumi, tādējādi tie iegūst dažas pašu kapitāla īpašības. Atkarībā no finanšu instrumenta raksturīgajām pazīmēm statistikas vajadzībām pakārtotos parādus klasificē kā “vērtspapīrotus kredītus” vai kā “parāda vērtspapīrus”. Ja FIS statistikas vajadzībām visu veidu pakārtoto parādu turējumus uzrāda kā vienu skaitli, šis skaitlis jāiekļauj postenī “parāda vērtspapīri”, pamatojoties uz to, ka pakārtotais parāds galvenokārt ir vērtspapīru veidā, nevis kredīti, |
| --- | --- |

—

pakārtotie parādi noguldījumu vai kredītu veidā: pakārtotie parāda instrumenti nodrošina pakārtotus prasījumus pret emitentiestādi, kurus var īstenot tikai pēc tam, kad apmierināti visi augstāka statusa prasījumi, tādējādi tie iegūst dažas pašu kapitāla īpašības. Atkarībā no finanšu instrumenta raksturīgajām pazīmēm statistikas vajadzībām pakārtotos parādus klasificē kā “vērtspapīrotus kredītus” vai kā “parāda vērtspapīrus”. Ja FIS statistikas vajadzībām visu veidu pakārtoto parādu turējumus uzrāda kā vienu skaitli, šis skaitlis jāiekļauj postenī “parāda vērtspapīri”, pamatojoties uz to, ka pakārtotais parāds galvenokārt ir vērtspapīru veidā, nevis kredīti,

| — | datus par vērtspapīrotajiem aizdevumiem sniedz to nominālvērtībā pat tad, ja tie no iniciatora nopirkti par citādu cenu. Nominālvērtības un iegādes cenas starpības atbilstošo pozīciju iekļauj postenī “pārējie pasīvi”. |
| --- | --- |

—

datus par vērtspapīrotajiem aizdevumiem sniedz to nominālvērtībā pat tad, ja tie no iniciatora nopirkti par citādu cenu. Nominālvērtības un iegādes cenas starpības atbilstošo pozīciju iekļauj postenī “pārējie pasīvi”.

Šajā postenī vērtspapīrotos aizdevumus iekļauj neatkarīgi no tā, vai parastā grāmatvedības prakse prasa kredītu iekļaušanu FIS bilancē.

| 3. | Parāda vērtspapīri |
| --- | --- |

3.

Parāda vērtspapīri

Parāda vērtspapīru turējumi, kas ir apgrozāmi finanšu instrumenti, kas kalpo kā parāda pierādījumi un parasti tiek tirgoti otrreizējā tirgū vai kurus var slēgt, tirgū veicot pretēju darījumu, un kas turētājam nepiešķir īpašumtiesības emitentiestādē.

Šajā postenī tiek iekļauti:

| — | vērtspapīru turējumi, kas turētājam dod beznosacījuma tiesības uz fiksētu vai līgumā noteiktu ienākumu procentu maksājumu veidā un/vai norādītu fiksētu summu konkrētā dienā (vai dienās) vai sākot ar dienu, kas noteikta emisijas brīdī, |
| --- | --- |

—

vērtspapīru turējumi, kas turētājam dod beznosacījuma tiesības uz fiksētu vai līgumā noteiktu ienākumu procentu maksājumu veidā un/vai norādītu fiksētu summu konkrētā dienā (vai dienās) vai sākot ar dienu, kas noteikta emisijas brīdī,

| — | kredīti, kas kļuvuši apgrozāmi regulētā tirgū, t. i., tirgojamie kredīti, ja ir apliecinājums par otrreizējā tirgus tirdzniecību, t. sk. tirgus uzturētāju pastāvēšanu, un finanšu aktīvs tiek bieži kotēts, ko pierāda pieprasījuma un piedāvājuma attiecība. Pretējā gadījumā tie jāklasificē kā “vērtspapīroti kredīti”, |
| --- | --- |

—

kredīti, kas kļuvuši apgrozāmi regulētā tirgū, t. i., tirgojamie kredīti, ja ir apliecinājums par otrreizējā tirgus tirdzniecību, t. sk. tirgus uzturētāju pastāvēšanu, un finanšu aktīvs tiek bieži kotēts, ko pierāda pieprasījuma un piedāvājuma attiecība. Pretējā gadījumā tie jāklasificē kā “vērtspapīroti kredīti”,

| — | pakārtotie parādi parāda vērtspapīru veidā. |
| --- | --- |

—

pakārtotie parādi parāda vērtspapīru veidā.

Vērtspapīri, kas aizdoti, veicot vērtspapīru aizdošanas darījumu, vai pārdoti saskaņā ar repo līgumiem, paliek sākotnējā īpašnieka bilancē (un netiek grāmatoti pagaidu ieguvēja bilancē), ja ir stingra apņemšanās veikt reverso operāciju un nevis tikai iespēja to darīt. Ja pagaidu ieguvējs pārdod saņemtos vērtspapīrus, šo pārdošanu grāmato kā tiešo darījumu ar vērtspapīriem, un pagaidu ieguvēja bilancē to grāmato kā negatīvu pozīciju vērtspapīru portfelī.

Šajā postenī iekļauj vērtspapīrotos parāda vērtspapīru turējumus neatkarīgi no tā, vai parastā grāmatvedības prakse prasa vērtspapīru iekļaušanu FIS bilancē.

| 4. | Pārējie vērtspapīrotie aktīvi |
| --- | --- |

4.

Pārējie vērtspapīrotie aktīvi

Šajā postenī iekļauj vērtspapīrotos aktīvus, kas netiek iekļauti 2. un 3. kategorijā, piemēram, saņemamos nodokļus vai komerckredītus, neatkarīgi no tā, vai parastā grāmatvedības prakse prasa aktīvu iekļaušanu FIS bilancē.

| 5. | Pašu kapitāls un ieguldījumu fondu akcijas/daļas |
| --- | --- |

5.

Pašu kapitāls un ieguldījumu fondu akcijas/daļas

Finanšu aktīvi, kas apliecina īpašuma tiesības sabiedrībās vai kvazisabiedrībās. Šādi finanšu aktīvi parasti turētājiem dod tiesības saņemt daļu sabiedrības vai kvazisabiedrības peļņas un daļu no neto aktīviem tās likvidācijas gadījumā.

Šajā postenī iekļauj biržas sarakstā iekļautas un neiekļautas akcijas, citu pašu kapitālu, naudas tirgus fondu (NTF) akcijas/daļas un IF, izņemot NTF, akcijas/daļas.

Pašu kapitāla vērtspapīri, kas aizdoti vērtspapīru aizdevuma darījumu ietvaros vai pārdoti uz repo līguma pamata, saskaņā ar noteikumiem tiek klasificēti kā “parāda vērtspapīri” (3. kategorija).

| 6. | Atvasinātie finanšu instrumenti |
| --- | --- |

6.

Atvasinātie finanšu instrumenti

Atvasinātie finanšu instrumenti ir finanšu instrumenti, kas saistīti ar konkrētu finanšu instrumentu, rādītāju vai preci un ar kuru starpniecību iespējama konkrētu finanšu risku patstāvīga tirdzniecība finanšu tirgos.

Šajā postenī tiek iekļauti:

| — | iespēju līgumi, |
| --- | --- |

—

iespēju līgumi,

| — | garantijas (warrants), |
| --- | --- |

—

garantijas (warrants),

| — | biržā tirgotie nākotnes līgumi, |
| --- | --- |

—

biržā tirgotie nākotnes līgumi,

| — | ārpusbiržas nākotnes līgumi, |
| --- | --- |

—

ārpusbiržas nākotnes līgumi,

| — | mijmaiņas līgumi, |
| --- | --- |

—

mijmaiņas līgumi,

| — | kredīta atvasinātie instrumenti. |
| --- | --- |

—

kredīta atvasinātie instrumenti.

Atvasinātos finanšu instrumentus to tirgus vērtībā grāmato bilancē, ievērojot bruto principu. Individuālus atvasināto instrumentu līgumus ar pozitīvu tirgus vērtību grāmato bilances aktīvu pusē, bet līgumus ar negatīvu tirgus vērtību grāmato bilances pasīvu pusē.

Bruto nākotnes saistības, kas izriet no atvasināto instrumentu līgumiem, netiek grāmatotas bilancē.

Šajā postenī neiekļauj atvasinātos finanšu instrumentus, kuri bilancē netiek grāmatoti saskaņā ar nacionālajiem noteikumiem.

| 7. | Nefinašu aktīvi (t. sk. pamatlīdzekļi) |
| --- | --- |

7.

Nefinašu aktīvi (t. sk. pamatlīdzekļi)

Materiālie un nemateriālie aktīvi, kas nav finanšu aktīvi. Pamatlīdzekļi ir nefinanšu aktīvi, kurus FIS atkārtoti vai pastāvīgi izmanto ilgāk nekā vienu gadu.

Šajā postenī ietver mājokļus un citas ēkas un būves, mašīnas un iekārtas, vērtslietas un intelektuālā īpašuma objektus, tādus kā datoru programmatūra un datubāzes.

| 8. | Pārējie aktīvi |
| --- | --- |

8.

Pārējie aktīvi

Šis ir atlikuma postenis bilances aktīvu pusē, kas definēts kā “citur neiekļauti aktīvi”. Šeit var tikt iekļauti:

| — | par noguldījumiem un kredītiem saņemamie uzkrātie procenti, |
| --- | --- |

—

par noguldījumiem un kredītiem saņemamie uzkrātie procenti,

| — | par parāda vērtspapīriem uzkrātie procenti, |
| --- | --- |

—

par parāda vērtspapīriem uzkrātie procenti,

| — | ar FIS pamatdarbību nesaistītie debitoru parādi. |
| --- | --- |

—

ar FIS pamatdarbību nesaistītie debitoru parādi.

PASĪVU KATEGORIJAS

| Kategorija | Galveno pazīmju apraksts |
| --- | --- |
| 9. | Saņemtie kredīti un noguldījumi |

Kategorija

Galveno pazīmju apraksts

9.

Saņemtie kredīti un noguldījumi

Summas, ko FIS ir parādā kreditoriem, kas nav tās summas, kuras rodas no apgrozāmu vērtspapīru emisijas. Šo posteni veido:

| — | kredīti: FIS piešķirtie kredīti, kurus apliecina apgrozāmi dokumenti vai kuriem nav dokumentāra apliecinājuma, |
| --- | --- |

—

kredīti: FIS piešķirtie kredīti, kurus apliecina apgrozāmi dokumenti vai kuriem nav dokumentāra apliecinājuma,

| — | FIS emitēti neapgrozāmi parāda instrumenti: emitēti neapgrozāmi parāda instrumenti parasti tiek klasificēti kā “noguldījumu saistības”. FIS emitēti neapgrozāmi instrumenti, kas vēlāk kļūst apgrozāmi un ko var tirgot otrreizējos tirgos, tiek pārklasificēti kā “parāda vērtspapīri”, |
| --- | --- |

—

FIS emitēti neapgrozāmi parāda instrumenti: emitēti neapgrozāmi parāda instrumenti parasti tiek klasificēti kā “noguldījumu saistības”. FIS emitēti neapgrozāmi instrumenti, kas vēlāk kļūst apgrozāmi un ko var tirgot otrreizējos tirgos, tiek pārklasificēti kā “parāda vērtspapīri”,

| — | repo un repo līdzīgās operācijas ar nodrošinājumu skaidrā naudā: atbilstošais postenis skaidrai naudai, kas saņemta apmaiņā pret vērtspapīriem, ko par attiecīgu cenu pārdevusi FIS, stingri apņemoties atpirkt tos pašus (vai līdzīgus) vērtspapīrus par fiksētu cenu konkrētā dienā nākotnē. Summas, ko FIS saņēmusi apmaiņā pret vērtspapīriem, kas nodoti trešai personai (“pagaidu ieguvējs”), klasificējamas šeit, ja tā stingri apņēmusies veikt pretēju operāciju, nevis ja tikai pastāv iespēja to darīt. Tas nozīmē, FIS saglabā visus riskus uz attiecīgajiem vērtspapīriem un guvumus no tiem darījuma laikā, |
| --- | --- |

—

repo un repo līdzīgās operācijas ar nodrošinājumu skaidrā naudā: atbilstošais postenis skaidrai naudai, kas saņemta apmaiņā pret vērtspapīriem, ko par attiecīgu cenu pārdevusi FIS, stingri apņemoties atpirkt tos pašus (vai līdzīgus) vērtspapīrus par fiksētu cenu konkrētā dienā nākotnē. Summas, ko FIS saņēmusi apmaiņā pret vērtspapīriem, kas nodoti trešai personai (“pagaidu ieguvējs”), klasificējamas šeit, ja tā stingri apņēmusies veikt pretēju operāciju, nevis ja tikai pastāv iespēja to darīt. Tas nozīmē, FIS saglabā visus riskus uz attiecīgajiem vērtspapīriem un guvumus no tiem darījuma laikā,

| — | nodrošinājums skaidrā naudā, kas saņemts apmaiņā pret vērtspapīru aizdevumu: summas, ko saņem apmaiņā pret vērtspapīriem, kas uz laiku pārvesti trešai personai vērtspapīru aizdevuma darījumā pret nodrošinājumu skaidrā naudā, |
| --- | --- |

—

nodrošinājums skaidrā naudā, kas saņemts apmaiņā pret vērtspapīru aizdevumu: summas, ko saņem apmaiņā pret vērtspapīriem, kas uz laiku pārvesti trešai personai vērtspapīru aizdevuma darījumā pret nodrošinājumu skaidrā naudā,

| — | skaidrā nauda, kas saņemta darījumos, kuros apmaiņā pret nodrošinājumu skaidrā naudā uz laiku tiek nodots zelts. |
| --- | --- |

—

skaidrā nauda, kas saņemta darījumos, kuros apmaiņā pret nodrošinājumu skaidrā naudā uz laiku tiek nodots zelts.

| 10. | Emitētie parāda vērtspapīri |
| --- | --- |

10.

Emitētie parāda vērtspapīri

FIS emitētie vērtspapīri, izņemot pašu kapitālu, kas parasti ir apgrozāmi un otrreizējā tirgū tirgoti instrumenti vai kuru pozīcijas var slēgt, tirgū veicot pretēju darījumu, un kas turētājam nepiešķir īpašumtiesības emitenta iestādē. Cita starpā šeit tiek iekļauti vērtspapīri, kas emitēti kā:

| — | ar aktīviem nodrošināti vērtspapīri, |
| --- | --- |

—

ar aktīviem nodrošināti vērtspapīri,

| — | kredītriskam piesaistītas parādzīmes, |
| --- | --- |

—

kredītriskam piesaistītas parādzīmes,

| — | apdrošināšanai piesaistīti vērtspapīri. |
| --- | --- |

—

apdrošināšanai piesaistīti vērtspapīri.

| 11. | Kapitāls un rezerves |
| --- | --- |

11.

Kapitāls un rezerves

Pārskatu sniegšanas shēmas vajadzībām šajā kategorijā ietilpst summas, kas rodas no FIS pašu kapitāla emisijas akcionāriem/dalībniekiem vai citiem īpašniekiem, kas atspoguļo turētāja FIS īpašumtiesības, un parasti tās ir tiesības uz peļņas daļu un likvidācijas gadījumā – uz daļu no pašu kapitāla. Šeit tiek iekļauti arī naudas līdzekļi, ko veido nesadalītā peļņa, vai naudas līdzekļi, ko FIS rezervējušas paredzamiem maksājumiem un saistībām nākotnē. Šeit tiek iekļauts:

| — | pašu kapitāls, |
| --- | --- |

—

pašu kapitāls,

| — | nesadalītie ieņēmumi vai naudas līdzekļi, |
| --- | --- |

—

nesadalītie ieņēmumi vai naudas līdzekļi,

| — | speciāli un vispārīgi uzkrājumi kredītiem, vērtspapīriem un citu veidu aktīviem, |
| --- | --- |

—

speciāli un vispārīgi uzkrājumi kredītiem, vērtspapīriem un citu veidu aktīviem,

| — | vērtspapīrošanas fondu daļas. |
| --- | --- |

—

vērtspapīrošanas fondu daļas.

| 12. | Atvasinātie finanšu instrumenti |
| --- | --- |

12.

Atvasinātie finanšu instrumenti

Sk. 6. kategoriju.

| 13. | Pārējie pasīvi |
| --- | --- |

13.

Pārējie pasīvi

Šis ir atlikuma postenis bilances pasīvu pusē, kas definēts kā “citur neiekļauti pasīvi”.

Šeit var tikt iekļauti:

| — | par kredītiem un noguldījumiem maksājamie uzkrātie procenti, |
| --- | --- |

—

par kredītiem un noguldījumiem maksājamie uzkrātie procenti,

| — | par emitētajiem parāda vērtspapīriem maksājamie uzkrātie procenti, |
| --- | --- |

—

par emitētajiem parāda vērtspapīriem maksājamie uzkrātie procenti,

| — | kreditoru parādi, kas nav saistīti ar FIS pamatdarbību, t. i., summas, kas jāmaksā piegādātājiem, nodokļi, algas, sociālie maksājumi u. c., |
| --- | --- |

—

kreditoru parādi, kas nav saistīti ar FIS pamatdarbību, t. i., summas, kas jāmaksā piegādātājiem, nodokļi, algas, sociālie maksājumi u. c.,

| — | uzkrājumi saistībām pret trešām personām, t. i., pensijas, dividendes u. c., |
| --- | --- |

—

uzkrājumi saistībām pret trešām personām, t. i., pensijas, dividendes u. c.,

| — | neto pozīcijas, kas izriet no vērtspapīru aizdošanas bez nodrošinājuma skaidrā naudā, |
| --- | --- |

—

neto pozīcijas, kas izriet no vērtspapīru aizdošanas bez nodrošinājuma skaidrā naudā,

| — | neto summas, kas maksājamas saistībā ar nākotnes norēķiniem par vērtspapīru darījumiem, |
| --- | --- |

—

neto summas, kas maksājamas saistībā ar nākotnes norēķiniem par vērtspapīru darījumiem,

| — | novērtēšanas korekciju pretvērtības, t. i., kredītu nominālvērtība, no kuras atņemta pirkšanas cena. |
| --- | --- |

—

novērtēšanas korekciju pretvērtības, t. i., kredītu nominālvērtība, no kuras atņemta pirkšanas cena.

Par emitētajiem parāda vērtspapīriem maksājamiem uzkrātajiem procentiem nepieciešams atsevišķs apakšpostenis “t. sk.”, ja vien attiecīgā NCB nepiešķir atbrīvojumu, kas paredz, ka dati var tikt atvasināti vai aplēsti no alternatīviem avotiem.

2.   DAĻA

Sektoru definīcijas

Sektoru klasifikācijas standartu nosaka EKS 2010. Šī tabula sniedz sektoru detalizētu standarta aprakstu, ko NCB saskaņā ar šo regulu transponē nacionālajās kategorijās. Darījuma partnerus, kas atrodas euro zonas dalībvalstu teritorijā, identificē atbilstoši to sektoram saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas (ECB) uzturētajiem sarakstiem statistikas vajadzībām un norādījumiem par darījuma partneru statistisko klasifikāciju, kas sniegti ECB “Monetāro finanšu iestāžu un tirgu statistikas sektoru rokasgrāmatā: Norādījumi klientu statistiskajai klasifikācijai”. Kredītiestādes, kas atrodas ārpus euro zonas dalībvalstīm, sauc par “bankām”, nevis par MFI. Tāpat arī termins “ne-MFI” attiecas tikai uz dalībvalstīm. Attiecībā uz dalībvalstīm, kuru valūta nav euro, tiek lietots termins “nebankas”.

B   tabula

Sektoru definīcijas

| Sektors | Definīcija |
| --- | --- |
| 1. | MFI |

Sektors

Definīcija

1.

MFI

MFI, kas definētas Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) 1. pantā. Šo sektoru veido NCB, kredītiestādes, kas definētas Savienības tiesību aktos, NTF un citas finanšu iestādes, kas nodarbojas ar noguldījumu un/vai to tuvu aizstājēju piesaisti no iestādēm, kas nav MFI, kā arī aizdevumu izsniegšanu un/vai ieguldījumu veikšanu vērtspapīros savā vārdā (vismaz ekonomiskā nozīmē), un elektroniskās naudas iestādes, kuru pamatdarbība ir finanšu starpniecība elektroniskās naudas emisijas veidā.

| 2. | Vispārējā valdība |
| --- | --- |

2.

Vispārējā valdība

Vispārējās valdības sektors (S.13) ietver institucionālās vienības, kas ir ārpustirgus ražotāji, kuru produkcija ir paredzēta individuālajam un kolektīvajam patēriņam un kuras finansē no citos sektoros ietilpstošu vienību obligātajiem maksājumiem, kā arī institucionālās vienības, kas nodarbojas galvenokārt ar nacionālā ienākuma un bagātības pārdali (EKS 2010, 2.111.–2.113. punkts).

| 3. | IF, izņemot NTF |
| --- | --- |

3.

IF, izņemot NTF

IF, kas definēti Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) 1. pantā. Šis apakšsektors ietver kolektīvo ieguldījumu uzņēmumus, izņemot NTF, kas iegulda finanšu un/vai nefinanšu aktīvos, ciktāl tā mērķis ir ieguldīt publiski piesaistīto kapitālu.

| 4. | Citi finanšu starpnieki, izņemot apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondus + finanšu palīgsabiedrības + piesaistītās finanšu iestādes un naudas aizdevēji |
| --- | --- |

4.

Citi finanšu starpnieki, izņemot apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondus + finanšu palīgsabiedrības + piesaistītās finanšu iestādes un naudas aizdevēji

Citu finanšu starpnieku, izņemot apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondus, apakšsektors (S.125) ir visas finanšu sabiedrības un kvazisabiedrības, kas galvenokārt nodarbojas ar finanšu starpniecību, uzņemoties saistības pret institucionālajām vienībām veidos, kas nav valūta, noguldījumi (vai to tuvi aizstājēji), ieguldījumu fondu akcijas/daļas vai saistīti ar apdrošināšanas, pensiju un standarta garantiju shēmām. Šajā apakšsektorā tiek iekļautas arī FIS, kas definētas šajā regulā (EKS 2010, 2.86–2.94. punkts).

Finanšu palīgsabiedrību apakšsektoru (S.126) veido visas finanšu sabiedrības un kvazisabiedrības, kuras nodarbojas galvenokārt ar darbībām, kas cieši saistītas ar finanšu starpniecību, bet pašas nav finanšu starpnieki. Šis apakšsektors ietver arī centrālos birojus, kuru visi meitasuzņēmumi vai to lielākā daļa ir finanšu sabiedrības (EKS 2010, 2.95.–2.97. punkts).

Piesaistīto finanšu iestāžu un naudas aizdevēju apakšsektors (S.127) ir visas finanšu sabiedrības un kvazisabiedrības, kas nav iesaistītas finanšu starpniecībā un nesniedz finanšu palīgpakalpojumus un ar kuru aktīvu vai pasīvu lielāko daļu nenotiek darījumi atklātā tirgū. Šis apakšsektors ietver kontrolakciju sabiedrības, kurām pieder meitasuzņēmumu grupas pašu kapitāla daļa, kas nodrošina kontroli, un kuru galvenā darbība ir grupas īpašumtiesību īstenošana, un tās nesniedz citus pakalpojumus uzņēmumiem, kuros kontrolakciju sabiedrībai pieder pašu kapitāls, t. i., tās neadministrē vai nepārvalda citas vienības (EKS 2010, 2.98. un 2.99. punkts).

| 5. | Apdrošināšanas sabiedrības + pensiju fondi |
| --- | --- |

5.

Apdrošināšanas sabiedrības + pensiju fondi

Apdrošināšanas sabiedrību apakšsektoru (S.128) veido visas finanšu sabiedrības un kvazisabiedrības, kas nodarbojas galvenokārt ar finanšu starpniecību risku apvienošanas rezultātā, galvenokārt tiešās apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas veidā (EKS 2010, 2.100.–2.104. punkts).

Pensiju fondu apakšsektoru (S.129) veido visas finanšu sabiedrības un kvazisabiedrības, kas nodarbojas galvenokārt ar finanšu starpniecību apdrošināto personu sociālo risku un vajadzību (sociālā apdrošināšana) apvienošanas rezultātā. Pensiju fondi ir sociālās apdrošināšanas shēmas, kas nodrošina ienākumus pēc pensionēšanās un bieži izmaksā pabalstus nāves un invaliditātes gadījumā (EKS 2010, 2.105.–2.110. punkts).

| 6. | Nefinanšu sabiedrības |
| --- | --- |

6.

Nefinanšu sabiedrības

Nefinanšu sabiedrību sektoru (S.11) veido institucionālās vienības, kas ir neatkarīgas juridiskās personas un tirgus ražotāji, kuru pamatdarbība ir ražot preces un sniegt nefinanšu pakalpojumus. Šis sektors ietver arī nefinanšu kvazisabiedrības (EKS 2010, 2.45.–2.50. punkts).

| 7. | Mājsaimniecības un mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas |
| --- | --- |

7.

Mājsaimniecības un mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas

Mājsaimniecību sektoru (S.14) veido fiziskās personas vai personu grupas, kas ir patērētāji vai uzņēmēji, kas ražo preces vai sniedz nefinanšu/finanšu pakalpojumus tirgum, ar nosacījumu, ka preču ražošanu un pakalpojumu sniegšanu neveic atsevišķas vienības, ko uzskata par kvazisabiedrībām. Tas ietver arī indivīdus vai indivīdu grupas, kas ir preču ražotāji un nefinanšu pakalpojumu sniedzēji tikai savam galapatēriņam. Mājsaimniecību sektorā ir pašnodarbinātie un sabiedrības, kas nav juridiskās personas, bet ir tirgus preču ražotājas, izņemot tās, kas izveidotas kā kvazisabiedrības (EKS 2010, 2.118.–2.128. punkts).

Bezpeļņas iestāžu mājsaimniecību apkalpošanai sektorā (S.15) ir bezpeļņas iestādes, kas ir patstāvīgas juridiskas personas, kuras apkalpo mājsaimniecības un ir privāti ārpustirgus ražotāji. To galvenie resursi tiek gūti no brīvprātīgām iemaksām naudā vai natūrā, ko kā patērētāji veic mājsaimniecības, no vispārējās valdības maksājumiem un no īpašuma ienākuma (EKS 2010, 2.129. un 2.130. punkts).

3.   DAĻA

Finanšu darījumu definīcija

Saskaņā ar EKS 2010 finanšu darījumus definē kā finanšu aktīvu neto iegādi vai neto saistību uzņemšanos par katru finanšu instrumentu veidu, t. i., kā visu attiecīgajā pārskata periodā notikušo finanšu darījumu summu. Finanšu darījums starp institucionālām vienībām ir vienlaicīga finanšu aktīva un atbilstošās saistības radīšana vai attiecīgi dzēšana, vai finanšu aktīva īpašumtiesību maiņa, vai saistību uzņemšanās. Finanšu darījumi tiek grāmatoti attiecīgā darījuma vērtībā, t. i., nacionālajā valūtā izteiktā vērtībā, par kādu attiecīgie finanšu aktīvi iegūti/atsavināti un/vai saistības radītas, dzēstas vai mainītas starp institucionālajām vienībām uz komerciālu apsvērumu pamata. Pilnīga vai daļēja norakstīšana un pārvērtēšanas korekcijas nav finanšu darījumi.

4.   DAĻA

Pilnīgas vai daļējas norakstīšanas definīcija

Pilnīga vai daļēja norakstīšana nozīmē pārmaiņu ietekmi uz bilancē grāmatoto kredītu vērtību, ko rada aizdevumu pilnīga vai daļēja norakstīšana. Iekļauj arī pilnīgu vai daļēju norakstīšanu, ko konstatē, kredītus pārdodot vai nododot trešām personām, ja tā ir identificējama. Norakstīšana attiecas uz gadījumiem, kad kredīts tiek uzskatīts par aktīvu bez vērtības un svītrots no bilances. Daļēja norakstīšana attiecas uz gadījumiem, kad tiek uzskatīts, ka kredīts netiks atgūts pilnībā, un kredīta vērtība bilancē tiek samazināta.

---

III PIELIKUMS

FAKTISKAJIEM PĀRSKATU SNIEDZĒJIEM PIEMĒROJAMIE OBLIGĀTIE STANDARTI

Pārskatu sniedzēji ievēro šādus obligātos standartus, lai nodrošinātu atbilstību Eiropas Centrālās bankas (ECB) statistikas pārskatu sniegšanas prasībām.

| 1. | Datu nosūtīšanas obligātie standarti:






  a) | pārskatu sniegšana tiek veikta laikus, attiecīgās NCB noteiktajos termiņos; |
| --- | --- | --- |

1.

Datu nosūtīšanas obligātie standarti:

a)

pārskatu sniegšana tiek veikta laikus, attiecīgās NCB noteiktajos termiņos;

| b) | statistikas pārskati tiek noformēti tādā veidā un formātā, kā noteikts attiecīgās NCB pārskatu sniegšanas tehniskajās prasībās; |
| --- | --- |

b)

statistikas pārskati tiek noformēti tādā veidā un formātā, kā noteikts attiecīgās NCB pārskatu sniegšanas tehniskajās prasībās;

| c) | tiek norādīta(-as) pārskatu sniedzēja kontaktpersona(-as); |
| --- | --- |

c)

tiek norādīta(-as) pārskatu sniedzēja kontaktpersona(-as);

| d) | tiek ievērota tehniskā specifikācija datu nosūtīšanai uz attiecīgo NCB. |
| --- | --- |

d)

tiek ievērota tehniskā specifikācija datu nosūtīšanai uz attiecīgo NCB.

| 2. | Precizitātes obligātie standarti:






  a) | statistiskās informācijas pareizība: tiek ievēroti visi lineārie ierobežojumi (piem., aktīvu kopsumma atbilst pasīvu kopsummai, apakšsummu summa ir vienāda ar kopsummu); |
| --- | --- | --- |

2.

Precizitātes obligātie standarti:

a)

statistiskās informācijas pareizība: tiek ievēroti visi lineārie ierobežojumi (piem., aktīvu kopsumma atbilst pasīvu kopsummai, apakšsummu summa ir vienāda ar kopsummu);

| b) | pārskatu sniedzēji ir gatavi sniegt informāciju par notikumiem, kas izriet no pārsūtītajiem datiem; |
| --- | --- |

b)

pārskatu sniedzēji ir gatavi sniegt informāciju par notikumiem, kas izriet no pārsūtītajiem datiem;

| c) | statistiskā informācija ir pilnīga, bez nepārtrauktiem un strukturāliem informācijas trūkumiem; esošie trūkumi tiek atrunāti, sniedzot paskaidrojumus attiecīgajai NCB, un attiecīgos apstākļos pēc iespējas drīz aizpildīti; |
| --- | --- |

c)

statistiskā informācija ir pilnīga, bez nepārtrauktiem un strukturāliem informācijas trūkumiem; esošie trūkumi tiek atrunāti, sniedzot paskaidrojumus attiecīgajai NCB, un attiecīgos apstākļos pēc iespējas drīz aizpildīti;

| d) | pārskatu sniedzēji ievēro attiecīgās NCB datu pārraidei noteiktās dimensijas, noapaļošanas politiku un decimāldaļas. |
| --- | --- |

d)

pārskatu sniedzēji ievēro attiecīgās NCB datu pārraidei noteiktās dimensijas, noapaļošanas politiku un decimāldaļas.

| 3. | Konceptuālās atbilstības obligātie standarti:






  a) | statistiskā informācija atbilst šajā regulā ietvertajām definīcijām un klasifikācijai; |
| --- | --- | --- |

3.

Konceptuālās atbilstības obligātie standarti:

a)

statistiskā informācija atbilst šajā regulā ietvertajām definīcijām un klasifikācijai;

| b) | ja izdara atkāpes no šīm definīcijām un klasifikācijas, pārskatu sniedzēji regulāri uzrauga un kvantitatīvi atspoguļo atšķirību starp izmantoto metodi un šai regulai atbilstošu metodi; |
| --- | --- |

b)

ja izdara atkāpes no šīm definīcijām un klasifikācijas, pārskatu sniedzēji regulāri uzrauga un kvantitatīvi atspoguļo atšķirību starp izmantoto metodi un šai regulai atbilstošu metodi;

| c) | pārskatu sniedzēji spēj izskaidrot atšķirības starp iesniegtajiem datiem, salīdzinot tos ar iepriekšējo periodu skaitļiem. |
| --- | --- |

c)

pārskatu sniedzēji spēj izskaidrot atšķirības starp iesniegtajiem datiem, salīdzinot tos ar iepriekšējo periodu skaitļiem.

| 4. | Obligātie standarti labojumiem:
  Tiek ievērota ECB un attiecīgās NCB noteiktā labojumu politika un procedūras. Labojumiem, kas veikti, atkāpjoties no parastās labojumu kārtības, sniedz paskaidrojuma piezīmes. |
| --- | --- |

4.

Obligātie standarti labojumiem:

Tiek ievērota ECB un attiecīgās NCB noteiktā labojumu politika un procedūras. Labojumiem, kas veikti, atkāpjoties no parastās labojumu kārtības, sniedz paskaidrojuma piezīmes.

---